{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski Crveni križ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O OSOBAMA NESTALIM U DOMOVINSKOM RATU,\nČlanak 9.","Članak 9. \nTemeljno pravo članova obitelji nestalih osoba je saznati sudbinu svojih članova a ne omogućiti im saznanje o mjestu boravka ili prebivališta nestalog člana obitelji. \nObrazloženje:\nU članku 32. II. Dopunskog protokola Ženevskim konvencijama stoji kako je temeljno pravo obitelji nestalih osoba saznati sudbinu svojih članova. Postupanje s osobnim podacima tražene osobe treba biti vođeno najvišim standardima zaštite osobnih podataka te se podaci o mjestu boravka ili prebivališta tražene osobe, ukoliko se radi o osobi koja je pronađena živa, mogu proslijediti tražitelju isključivo uz privolu tražene osobe. Na taj način, vodi se računa o zaštiti tražene osobe koja ne mora biti suglasna s prosljeđivanjem njenih podataka o prebivalištu/boravištu tražitelju."]
[2,"Hrvatski Crveni križ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O OSOBAMA NESTALIM U DOMOVINSKOM RATU,\nČlanak 14.","Članak 14.\nSmatramo kako pokretanje zahtjeva za traženje ne treba ograničiti na pokretanje pred nadležnim tijelima države čiji je državljanin nestala osoba, bez obzira radi li se o osobama nestalim u Domovinskom ratu ili osobama nestalim u raznim zbivanjima od 1991. do 1995. godine. \n\n\nObrazloženje:\nUkoliko tražitelj ne živi u državama čije državljanstvo ima tražena osoba (npr. određen broj tražitelja živi u Australiji, Kanadi i sl.), postavlja se pitanje mora li osoba doći u Republiku Hrvatsku da bi pokrenula zahtjev za traženje osobe koja je hrvatski državljanin, ili za nestale osobe koje nisu hrvatski državljani (npr. osobe koje su državljani Rusije ili Argentine), a član obitelji živi u Republici Hrvatskoj, može li tražitelj pokrenuti zahtjev pred nadležnim tijelima Republike Hrvatske.\nU članku 138. IV. Ženevske konvencije navedeni su podaci (minimum podataka o osobama) koji se prikupljaju te se navodi i državljanstvo kao jedan od podataka. Mišljenja smo kako bi bilo poželjno u članku 11. definirati koji je to minimum podataka za pokretanje traženja, te navesti i državljanstvo tražene osobe, a kako bi se mogle voditi evidencije i vezano za tu kategoriju podataka."]