{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":455,"n_cols":6,"rows_kept":455,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu pravilnika o popisu zaštićenih cjelina (lokaliteta) po županijama"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"BOSILJKO DOMAZET","PRAVILNIK","Alisa Ramakić, ramakic.alisa@gmail.com, turistički vodič: Ne odvajati lokalitete od cjelina, dakle gradovi su sami po sebi cjelina, jer u protivnom vodit će tko stigne i samo će zaobići određene lokalitete."]
[2,"Udruga vodiča Grada Zagreba - Zagrebački vodiči","PRAVILNIK","Republika Hrvatska u  Europsku uniju ušla je s popisom zaštićenih lokaliteta koji je trebao ostati nepromijenjen ili se samo s vremenom nadopunjavati. Slažemo se sa svim kolegama iz cijele Hrvatske i užasnuti smo izbacivanjem većine lokaliteta s originalnog popisa. Smatramo da je potrebno zaštititi cjeline, a ne samo pojedinačne objekte. \nMolim vas, da na popis zaštićenih lokaliteta u članku 3, uvrstite i sljedeće:\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina \n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina \n■ Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture \nUkoliko nije moguće zaštititi Gradec , Kaptol i Donji grad kao povijesno-urbane cjeline svakako inzistiramo da se na popis uvrsti Trg bana Josipa jelačića, Kaptolski trg, Trg Sv. Marka te Zelena potkova.\nUdruga turističkih vodiča Grada Zagreba - Zagrebački vodiči"]
[3,"Ana Ninić","PRAVILNIK","Znači, nije mi jasno kako se uopće može iti pomisliti na to da se ijedan dio zemlje izostavi iz zaštićene cjeline i tako dopusti vođenje stranim vodičima koji nemaju licencu da izmišljaju što god im padne na pamet?! Cijela Hrvatska je jedna cjelina i ne postoji manje važan lokalitet ili dio. Zašto uopće raspravljamo o važnosti nekog grada ili dijela zemlje kad svaki ugao ima svoju priču?!"]
[4,"Ivana Zrilić","PRAVILNIK","Budući da ne znam što se sve gleda pod komentar i gdje je komentar relevantan, a meni je ovo previše važno, jednostavno ne mogu prestati i ne ponoviti svoje mišljenje i ovdje. \n\nNapravljena je velika i nedopustiva pogreška- brisanjem Grada Biograda na Moru sa popisa zaštićenih lokaliteta. Još uvijek se nadam da ima mogućnosti i vremena za popravak. Hvala Vam što ste me potakli da konačno osmislim i objavim vođenu turu po kraljevskom gradu. Pozivam Vas na istu. Svaka čast Apoksiomenu, no Biogradsko blago s Gnalića je neprocjenjivo, veliko, puno veće od jedne figure, svjetski stručnjaci, doktori znanosti dolaze u Biograd, istražuju Gnalić, pišu doktorske radove, dizertacije, knjige, a mi? Obrišemo grad! Nemoguće. Sigurno sanjam. I to je noćna mora u pitanju. Ružna, noćna mora, koja kad se probudim sutra, provjerim Pravilnik, otkrit ću da je to bio samo ružan, preružan san, da je Biograd opet i dalje na popisu zaštićenih lokaliteta. \n\nKada dođete u Biograd i sami ćete se uvjeriti u lokalitete koji postoje i nikako ih ne smijete izbrisati: \n\n1. Biograd na Moru, Arheološki ostaci crkve sv. Tome (Crkva je pripadala ženskom benediktinskom samostanu koji je u 11. stoljeću osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV. Tlocrtno to je bila trobrodna građevina s tri istaknute polukružne apside na istočnoj strani. \n\n2. Biograd na Moru, Crkva sv. Ivana Evanđelista (Crkva je posvećena 1076. godine. Pripadala je muškom benediktinskom samostanu, koji je u drugoj polovici 11. stoljeća osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV. Po ostacima zidova sačuvanim do 1 metar visine vidljivo je da se radi o trobrodnoj bazilici, dimenzija 29 x 12,5 metara, s predvorjem na zapadnoj i tri polukružne apside istaknute u prostor na istočnoj strani. Zidovi crkve izvana su raščlanjeni lezenama. Unutrašnjost crkve je, prema ostacima nađenim u apsidi, bila ukrašena freskama.\n\n3. Biograd na Moru, Crkva sv. Stošije (Biogradska župna crkva je monumentalna jednobrodna građenina s četvrtastom apsidom i zvonikom. Građena je kamenim kvaderima fine obrade u baroknom slogu. Pročelje ima profilirani portal i rozetu a vrh zabata krasi kameni barokni kip Sv. Stošije, dok su bočne fasade podjeljene u tri polja i tri prozorske osi. Zvonik je građen rustičnije u neostilskim oblicima. Visok je 30 m. s posvetnom pločom iz 1859.god. Od inventara je najznačajniji drveni polikromirani barokni oltar.\n\n4. Biograd na Moru, Kulturno-povijesna cjelina grada Biograda na moru (Biograd je gradić smješten na prirodnom poluotoku u obliku jezičca. Sa sjeverne strane je prostrana uvala Bošana sa ostacima antičke luke i ville rustike. Kao urbano središte Biograd se navodi još u X. stoljeću kao sjelo hrvatskih vladara.U XI.st. postaje jedan od važnijih gradova tadašnje ranofeudalne Hrvatske. Rušenjem od strane Mlečana ostaje tek manja varoš koja se za Turskih provala utvrđuje u sjelo kapetanije za okolna naselja. Kuće na poluotoku su većinom ruralnog karaktera, katnice i dvokatnice kamenih i žbukanih pročelja,.one na obali imaju nešto urbanije osobine. Početkom 20.st. u predjelu Varoš nastaju kuće urbanog karaktera sa žbukanim profilacijama historicističkih stilova.Biograd na Moru, Zavičajni muzej Biograd na Moru - muzejska građa.\n\n5. Biograd na Moru, Zavičajni muzej Biograd na Moru - muzejska građa (Zavičajni muzej Biograda na Moru čuva vrijednu spomeničku baštinu iz bogate prošlosti biogradskog primorja i okolice. U Registar kulturnih dobara RH upisane su sliedeće zbirke Muzeja: Likovna zbirka, Zbirka Domovinskog rata, Zbirka odljeva glagoljskih natpisa, Zbirka glazbala i glazbenih zapisa, Zbirka razglednica, Prapovijesna zbirka, Zbirka karata i planova, Zbirka NOB-a, Zbirka plakata, Zbirka tradicijskog kućnog inventara, Zbirka tradicijskog gospodarstva, Povijesna zbirka, Srednjovjekovna arheološka zbirka, Zbirka etnografskog tekstila i nakita, Antička zbirka, Zbirka fotografija i fotografske opreme, Numizmatička zbirka te Zbirka „Teret potopljenog broda 16. stoljeća – Gnalić“ koja se izdvaja svojom vrijednošću i značajem. Brodolom kod otočića Gnalića zasigurno je najpoznatiji postsrednjovjekovni brodolom u hrvatskom podmorju. Riječ je o jednom od najbolje sačuvanih renesansnih potopljenih brodova čiji se teret, također zadivljujuće dobro očuvan unatoč činjenici da je gotovo 400 godina proveo pod morem, nađen i u iznimno velikoj količini, čuva u Zavičajnom muzeju Biograda na Moru.\n\nBrojne druge skrivene legende i priče čekaju da Vam ih ispričam, ne mogu dopustiti da neki slučajni prolaznici protrčavaju kroz grad i ne cijene baštinu. Pričaju gluposti. O vinu i pijancima. Nemojte to ni Vi dopustiti. Molim Vas. \n\nČekam Vas u kraljevskom gradu da se i Vi u njega zaljubite i da Vam se ovakav propust više nikada ne ponovi \n(tko radi taj i griješi, ja to i razumijem, ali greška je prevelika), \ndo tada ostajem s osobitim poštovanjem. \nIvana Zrilić"]
[5,"VIZ travel j.d.o.o.","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima."]
[6,"Željka Pleš","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima."]
[7,"Zdravka Vrnoga","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima."]
[8,"Tamara Abram","PRAVILNIK","U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, ZDTVH, Ciceron-UTV grada Splita, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i TZ Grada Crikvenice i molim da ih se uvažavi i primjeni. \nMislim da smo mi jedina država koja smanjuje svoje zaštičene lokalitete, tako ispada da omalovažavamo našu povjest i kulturu a ne da je promoviramo. Kao sto su brojni kolege naveli naše zanimanje ovakvim pravilnikom dolazi u pitanje. sve vše stranih vodiča vode svoje grupe u našoj zemlji bez ikakve restrikcije i provjere, i često se povjesne činjenice, geografski pojmovi i kulturno-povjesna baština interpretiraju na pogrešan način.  \nTamara Abram,  turistički vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb."]
[9,"Marjeta Trkman Kravar","PRAVILNIK","Iskreno se nadam da će naši prijedlozi pasti na \"plodno tlo\" te da će odgovorni dobro razmisliti prije donošenja konačnog Pravilnika o lokalitetima. Vrijeme je da slušate struku i ljude \"na terenu\"!\n\nU cijelosti podržavam komentare svih kolega, a posebno komentar prof. Želimira Lazsla: Naziv pravilnika nije dobar. Spominju se zaštićene cjeline (lokaliteti). One označuju ona kulturna ili prirodna dobra po kojima smije voditi samo ovlašteni turistički vodič. Postoji službeni popis kulturnih dobara i zove se registar kulturnih dobara. To je službeni dokument Ministarstva kulture (vidi https://www.min-kulture.hr/default.aspx?id=31).  U njemu postoje: pojedinačna kulturna dobra, kulturno - povijesne cjeline, kulturni krajolik, postoji i registar nematerijalne kulturne baštine. To treba koristiti. Primjerice Kulturno-povijesna cjelina grada Zagreba. Granice označene u registraciji neka budu granice ekskluziviteta vodiča. Slično vrijedi i za prirodnu baštinu. Ovako ispada doista rogobatno da neku crkvu proglašavamo zaštićenom cjelinom ili lokalitetom i to zaštićenom od neovlaštenih vodiča, možda župnika. Smješno. Crkva može biti kulturno dobro.\nNaziv pravilnika bi mogao glasiti Popis kulturnih i prirodnih dobara po kojima turiste smije voditi samo ovlašteni turistički vodič. Ako je na popisu primjerice kulturno-povijesna cjelina grada Zagreba, onda se eksluzivnost vođenja proteže i na pojedinačna kulturna dobra (crkve, palače, industrijska arhitektura itd.) To bi znatno pojednostavnilo popis, nestala bi zamorna nabrajanja a istodobno mu povećala jasnoću.\nU popisu ne smiju biti Nacionalni parkovi, jer oni imaju vlastite vodiče, a ako nemaju onda se od njih mora zatražiti dopuštenje za vođenje. Isto vrijedi i za muzeje. To ne znači da u obuci kandidati ne idu u muzeje ili parkove, ali ne mogu biti na popisu jer tu ne postoji niti zakonski može postojati ekskluzivitet vodiča. \nPopisi po županijama su loši, čudni i očito ih nisu radili stručnjaci koji se u kulturna dobra razumiju. Nema nikakvih kriterija po kojima su rađeni. Kriteriji bi mogli biti: vrijednost kulturnog dobra, atraktivnost (turistička) i dostupnost. U predloženom popisu nedostaju mnoga vrlo vrijedna kulturna dobra. Primjerice u Ličko-senjskoj županiji nema nijednog grada u unutrašnjosti. Nema primjerice Otočca, a on je sjajan primjer urbanog razvoja grada u vojnoj krajini. Ili, nema Brinja i frankopanske utvrde, a tamo je sačuvana sjajna, obnovljena, vrlo atraktivna dvokatna gotička kapela s freskama. U Dubrovačko-neretvanskoj županiji nema Sokolgrada u Konavlima impozantne, obnovljene dubrovačke utvrde koja kad je prvi puta vidite oduzima dah. U Zagrebačkoj županiji nema crkve sv. Barbare koja je najveća, najljepša, najvrjednija drvena crkva građena na tradicijski način u regiji. Mogu nabrajati u nedogled. Popis ne valja i treba raditi drugi. Najbolje bi bilo da u tome sudjeluje konzervator-povjesničar umjetnosti, vodič i pametan, uspješan turistički djelatnik iz recimo agencijskog menadžmenta. \nPopravljati popis od županije do županije nema nikakvog smisla. To bi značilo raditi novi popis - zabadava."]
[10,"Natalia Raucher","PRAVILNIK","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, ZDTVH, Ciceron-UTV grada Splita, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i TZ Grada Crikvenice i molim da ih se uvažava i primjeni.\nNatalia Raucher"]
[11,"Josip Horvat","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima"]
[12,"Slavenka Gašpar","PRAVILNIK","Poštovani\nSmatram da se pojedini gradovi moraju zaštititi u cjelosti, kao npr. Omiš, Solin a ne samo Salona, \nU Splitu bi osim cijele Dioklecijanove palače trebao biti zaštićen i Marjen (crkvice na Marjanu, Židovsko groblje...).crkva sv.Frane\nNa Braču bi trebali biti zaštićeni i antički kamenolom Rasohe, Grad Bol, Pučišća (kamenoklesarska Škola...)\nImotski-Crveno i Modro jezero\nLijep pozdrav Slavenka Gašpar, SDŽ,ŠKŽ"]
[13,"Tin Hrastnik","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima."]
[14,"Sonja Meštrović","PRAVILNIK","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, ZDTVH, Ciceron-UTV grada Splita, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i TZ Grada Crikvenice i molim da ih se uvažavi i primjeni.\nSonja Meštrović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ i LSŽ"]
[15,"Natasa Mardesic","PRAVILNIK","Poštovani,podržavam komentar splitske udruge turističkih vodiča Ciceron te molim da ga se primijeni. \nOsim toga na popis lokaliteta dodala bih Crkvu sv. Frane na splitskoj Rivi i Marjan, u Trogiru lokalitet Pantan.\nS oštovanjem Nataša Mardešić, turistički vodič SDŽ\n Nabra"]
[16,"Mariam Abdelghani","PRAVILNIK","Poštovani,\nkao član DTV-a Pula podržavam stav da se na popis zaštićenih lokaliteta uvrste Pulski Kaštel s Povijesnim i pomorskim muzejom Istre, Malo rimsko kazalište i Mozaik Kažnjavanja Dirke.\nZa Poreč tražimo da se Porečka starogradska jezgra uvrsti na popis zaštićenih lokaliteta jer je Rješenjem pod brojem RRI-86, 101/1-1965. od 17.03.1965. uvrštena kao spomenik kulture i upisana u registar nepokretnih spomenika kulture regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture u Rijeci.\n\nMariam Abdelghani\nTuristički vodič za IŽ, PGŽ, LSŽ, GZŽ, ZGŽ i OBŽ"]
[17,"LIVIO KARAVANIĆ","PRAVILNIK","Poštovani! Podržavam komentar UTV grada Splita Ciceron i molim da ga se uvaži i primjeni.\nLivio Karavanić, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, dobitnik priznanja “Čovjek-ključ uspjeha u turizmu” HTZ 2010. i PGŽ 2016, dopredsjednik UTV Kvarner"]
[18,"Tamara Kapetanović","PRAVILNIK","Poštovani! Podržavam komentar UTV grada Splita Ciceron i molim da ga se uvaži i primjeni.\nTamara Kapetanović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, predsjednica UTV Kvarner"]
[19,"Karina Jurman","PRAVILNIK","Poštovani, \nu potpunosti podržavam stavove kolega o potrebi zaštite kulturno-povijesnih jezgri te prijedloge i mišljenja DTV Pula, DTV Rovinj, UTV Liburnia  i UTV Kvarner, te molim da ih se uvaži i primijeni.\n\nKarina Jurman, \nTuristički vodič za IŽ, PGŽ i LSŽ"]
[20,"Barbara Škoravić","PRAVILNIK","Podržavam prijedloge i komentare DTV Pula, TZ grada Pule, DTV Rovinj, Zajednice društava turističkih vodiča Hrvatske općenito i posebno što se tiče Istarske županije. Isto tako podržavam komentare kolega iz ostalih županija koji kao ambasadori i vrsni poznavatelji naših prirodnih, kulturnih, spomeničkih i tradicijskih ljepota žele zaštiti cjeline koje smatraju da trebaju biti zaštićene.\nBarbara Škoravić, turistički vodič za Istarsku županiju"]
[21,"Silvia Fakin","PRAVILNIK","Poštovani, \nu potpunosti podržavam DTV Pula, DTV Rovinj, UTV K&L za prijedloge zaštičenih područja sa traženim dodacima.Podržavam i prijedloge ostalih Udruga, pošto smatram da svatko na svom području zna najbolje što treba zaštititi.\nSilvia Fakin, turistički vodič za IŽ. PGŽ, LSŽ"]
[22,"CICERON - udruga turističkih vodiča grada Splita","PRAVILNIK","Gradove i naselja koji su zaštićene kulturno povijesne cjeline i koji su od posebnog kulturnog i turističkog značaja trebalo bi ovim Pravilnikom štititi na primjeren način. Nabrajanjem pojedinačnih kulturnih dobara ne štite se trgovi i gradske četvrti koji sadržavaju prirodne, kulturne, povijesne i druge vrednote."]
[23,"Klara Ujčić","PRAVILNIK","Podrška UTV K&L"]
[24,"Maja Šuran","PRAVILNIK","Poštovani, u potpunosti podržavam stavove kolega o potrebi zaštite kulturno-povijesnih jezgri te prijedloge i mišljenja UTV Pule i TZ Pule.\nMaja Šuran, turistički vodič s licencom za IŽ."]
[25,"Denis Lipovac","PRAVILNIK","Poštovani, u potpunosti podržavam komentare i nastojanja UTV Kvarner, UTV Liburnija ZDTVH u očuvanju digniteta struke. \nDenis Lipovac turistički vodič"]
[26,"Danijela Krekovic","PRAVILNIK","Poštovani,\n\nna popis zaštićenih lokaliteta na području Pule bi trebalo uvrstiti i sljedeće:\n\n\n 1. Kaštel – Povijesni i pomorski muzej Istre predstavlja centralno mjesto najranijega razdoblja pulske povijesti, gdje nastaje prvo pravo gradsko naselje na području današnje Pule, kolonija rimskih građana – Colonia Pietas Iulia Pola. Povijesni i pomorski muzej Istre upravlja i gradskim tunelskim skloništima, smještenima u podnožju brežuljka Kaštel – Zerostrasse, te skrbi o njihovoj kulturno–turističkoj valorizaciji.    \n\n2. Malo rimsko kazalište -  nalazilo se unutar gradskih zidina, u neposrednoj blizini Dvojnih vrata, a izgrađeno je u I. stoljeću poslije Krista na padini centralnog gradskog brežuljka, koje danas nosi ime Kaštel. Sačuvani su ostaci građevine s polukružnim gledalištem (cavea) koje je djelomično usječeno u živoj stijeni, pročelnom zgradom (scaena) i polukružnom orkestrom (namijenjena zboru i kretanju glumaca). \n\n3. Mozaik kažnjavanja Dirke - može se razgledati u bloku zgrada između Ulice Sergijevaca i kapelice Sv.MarijeFormoze jedan je od najljepših mozaika rimske epohe i rijedak primjer dramatičnog prikaza ovog grčkog mita. Uz pulski mozaik, u svijetu postoje još samo dva prikaza mita o kažnjavanju Dirke. \n\nSmatram da su ovi lokaliteti izrazito bitni dijelovi povijesti Pule, te bi kao takvi trebali biti i uvrsteni u Pravilnik o popisu zasticenih lokaliteta.\n\nDanijela Krekovic, tur. vodic za IZ"]
[27,"Barbara Zrinšćak","PRAVILNIK","Poštovani! U potpunosti podržavam stav i prijedloge UTV Kvarner, UTV Liburnia, kao i kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni, te molim da ih se uvaži i primijeni.\nBarbara Zrinšćak, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ"]
[28,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","PRAVILNIK","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske u  potpunosti podržava komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i TZ Grada Crikvenice i molimo  da ih se uvaži i primjeni."]
[29,"ana antić","PRAVILNIK","Podržavam komentare UTV Kvarnera i UTV Liburnie.\nAna Antić, tur.vodič za PGŽ,LSŽ i IŽ."]
[30,"Tamara Kapetanović","PRAVILNIK","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i TZ Grada Crikvenice i molim da ih se uvaži i primjeni.\nTamara Kapetanović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, predsjednica UTV Kvarner"]
[31,"Josipa Santini","PRAVILNIK","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia  i molim za njihovo uvažavanje i primjenu.\nJosipa Santini, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ, ZŽ i Grad Zagreb"]
[32,"Rocio Ugarte Čulina","PRAVILNIK","Poštovani!Potpuno se slažem sa kolegama da je važnije štititi cjeline,a ne samo pojedine objekte unutar cjeline.\n Podržavam komentare UTV Kvarner,UTV Liburnia i TZ Grada Rijeke,a nadam se da budu uvažavali i primjenili.\n Rocio Ugarte Čulina,licencirani vodič PGŽ,LSŽ,IŽ i Zadarska županija."]
[33,"Dunja","PRAVILNIK","Slazem se sa komentarima Utv Kvarner I Liburnija. Vodic sam od 1997. g. na hrv., njem., tal. I eng. jeziku za PGZ, Licko-senjsku I Istarsku zupaniju."]
[34,"LIVIO KARAVANIĆ","PRAVILNIK","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i TZ Grada Crikvenice i molim za njihovo uvažavanje i primjenu. \nLivio Karavanić, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ I LSŽ i Grad Zagreb, dobitnik priznanja “Čovjek-ključ uspjeha u turizmu” HTZ 2010. i PGŽ 2016, dopredsjednik UTV Kvarner"]
[35,"Seđa Topali","PRAVILNIK","Potpuno se slazem sa kolegicom Tomazini\nSmatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetima. Kriterij UNESCO-ve zaštite samo je jedan od kriterija, koji je prvenstveno baštinski kriterij, u određivanju vodičke zaštite lokaliteta.\nSeđa Topali, turisticki vodic Grad Zagreb i Zagrebacka zupanija"]
[36,"Sonja Tudor","PRAVILNIK","Mislim  da ovakvim pravilnikom postojanje turističkih vodiča dolazi u pitanje. \nUkidanjem većine lokaliteta, dolazi do smanjenja obima rada, i dopuštanja sve većoj količini stranih vodiča da vode našu zemlju bez ikakve restrikcije. \nS jedne strane smanjuje nam se obim posla, a s druge strane smatramo se samozaposlenima?  Na ovakav način ni jedna strana agencija neće tražiti lokalnog vodiča, a morate biti svjesni da time dolazi do krive interpretacije lokaliteta, grada, i države. Prenose se krive poruke. \nMi turistički vodiči, ambasadori smo hrvatskog turizma, promotori destinacije, i oni koji dolaze prvi u kontakt s turistima, i smatram da se popis lokaliteta mora povećati a ne smanjiti- po uzoru na ostale europske države."]
[37,"Željka Valenčić","PRAVILNIK","Kao što bi bilo potpuno besmisleno izdvajati organe i dijelove našeg tijela određujući im važnost, isto tako mi se čini potpuno besmislenim izdvajati pojedine lokacije u staroj jezgri nekoga grada. Pretpostavimo i da imamo cijelu povijest, potpunu sliku, tko od nas živućih može garantirati da je tomu doista tako. Odakle nam onda pravo obilježavati pojedine lokacije stare jezgre kao vrijedne ili manje vrijedne. Jezgra nekog grada je duša toga grada, diše svojom atmosferom, i to je ono što naši gosti nose sobom na odlasku. Naša je zadaća da im u tome pomognemo. A vi, koji ste autori ovog Pravilnika, pomozite nama. Po logici stvari, trebali bismo biti na istoj strani. No, možda mi je nešto u hodu promaklo. \nŽeljka Valenčić, turistički vodič"]
[38,"Snježana Tomažini","PRAVILNIK","Slažem se s kolegicom Ivanom Hustić i doslovce potpisujem sve što je napisala: logičnije je zaštititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar iste. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeline, npr. kod Gornjeg grada, što je navela kolegica, i da se definira granica neće druge turističke pratitelje spriječiti da pričaju o Kamenitim vratima, još dok hodaju Radićevom, isto tako pričaju na Krvavom mostu o kravati, a toga smo se već načuli, stoga bitno je da se zaštiti cjelina, Gornji Grad, Kaptol, Donji grad i sve o čemu smo već svi pisali. Moram još ovo naglasiti, nedavno sam čula stranog turističkog pratitelja da je Petrica Kerempuh pjevao i zabavljao ljude za vrijeme Jugoslavije. Da li trebam dalje. Još jednom bitno je da se zaštite cjeline i izbace pojedinačne zgrade, sve drugo je nažalost nema smisla. \nSnježana Tomažini, licencirani vodič, Zagreb, Zagrebačka županija, Ličko-Senjska i Duborvačko. N. županija"]
[39,"Bojan Horvat","PRAVILNIK","Ovo se odnosi prije svega na grad Poreč, cijela povijesna jezgra mora biti zaštićena cjelina, jer ako je zaštićena jezgra Buzeta, Rovinja ili Grožnjana (porečka je starija od njih) onda mora biti i Poreč na tom popisu. Općenito treba kao lokalitete szaviti sve povijesne jezgre gradova, a ne samo pojedine objekte. \nDruga stvar koju bi zakonski trebalo urediti. Imam licencu za vodiča za Istarsku županiju, a diplomirani sam povjesniačr i povjesničar umjetnosti, obišao sam sve važne i manje lokalitete s doktorima znanosti i kao takav ne mogu primjerice voditi Zadar, Rijeku ili Šibenik, a netko tko je napravio tečaj od 2 mjeseca može. Pošteno i logično ?\nZakonski se treba urediti da diplomirani povjesničari, povjesničari umjetnosti i arheolozi stjecanjem licence za jednu županiju automatski mogu voditi na području cijele RH jer znanje imaju i nikakav tečaj od 2 mjeseca ih neće ništa dodatno naučiti. \nTakođer položeni ispiti na fakultetu se moraju automatski prihvaćati, a ne da se dogodi slučaj da moram ponovo polagati ispit (ponavljam za tečaj od cca 2 mj) kod profesora kod kojega sam polagao tijekom studija više ispita tijekom studija."]
[40,"Ivana Hustić","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima. Kriterij UNESCO-ve zaštite samo je jedan od kriterija, koji je prvenstveno baštinski kriterij, u određivanju vodičke zaštite lokaliteta.\nČlanak kojim se regulira način formiranja popisa lokaliteta, treba nadopuniti jasnim kriterijima pod kojim su sve strane koje sudjeluju u formiranju istog dužni uvrstiti određeni lokalitet na popis zaštićenih lokaliteta, kako bi se on sačuvao ne samo u kontekstu fizičke konzervacije (o čemu se brine Ministarstvo kulture), već i kroz istinitu i argumentiranu interpretaciju domaćim i stranim gostima od strane licenciranog turističkog vodiča po županijama. Tako su ovim popisom za područje grad Zagreb izostavljene cjeline, područja i lokaliteti koji čine srž povijesnog, kulturološkog i duhovnog identiteta Zagreba. Nedosljednost je prisutna u zaštiti strogog povijesnog centra grada Zagreba, koji se sastoji među ostalim od dva srednjovjekovna utvrđena grada, u najmanju ruku srodna utvrđenim gradovima na ostatku popisa lokaliteta kao što su Dubrovnik, Trogir, Split, Korčula, Omiš... Grad-utvrda Grič ili Gradec i danas je opasan zidinama unutar kojih se nalazi rijetko koji objekt bez povijesne i drugih važnosti, efektivno - više od 95% unutarzidinskih objekata građeno je prije više od jednog stoljeća, većina objekata građena je na temeljima starijim od pet stoljeća, te se unutar utvrde nalazi desetak što aktivnih, a što neaktivnih arheoloških lokaliteta. Smatram da je uvrštavanje cjelovitih gradova-utvrdi Gradeca i Kaptola u ovaj popis kulturalni minimum za razvoj turizma u Zagrebu te molim da uzmete u obzir da se radi o jednima od ključnih lokacija cjelokupne hrvatske povijesti.  Neuvrštavanje otvorenih prostornih lokacija kao što su Markov trg i Trg bana Jelačića, na kojima je u više navrata doslovno proglašavana demokratska i suverena Republika Hrvatska, što te lokacije čini ključnim prostorima moderne hrvatske povijesti, ostavlja prostor za pogrešne i proizvoljne interpretacije stranih pratitelja.\nTakođer molim Vas za očitovanje, koji su bili kriteriji za uvrštavanje zaštićenih lokaliteta na ovaj popis? Veliki broj važnih lokaliteta je izostavljen, dok se se u isto vrijeme zaštićuju privatna vlasništva u koja mi kao turistički vodiči za posjet trebamo posebno kontaktirati vlasnike koji onda vode kroz prostore (dvorac Lužnica) ili, nam je sam razgled/posjet onemogućen (Gornja Bistra; dvorac Oršić) Naravno, takvih primjera ima još i u ostalim gradovima i županijama.\nSamo se kompletnim popisom lokaliteta može zaštititi kulturna i povijesna baština RH i licencirani vodiči po županijama, a samim time i osigurati da se, umjesto rada nelicenciranih stranih i domaćih vodiča na crno, novac u državni proračun uplaćuje sukladno Zakonu o radu i Zakonu o pružanju usluga u turizmu kako je bilo i do sada.\nU ime svih turističkih vodiča, molim da se popis pošalje na doradu u nadležna ministarstva (kulture i turizma) i napravi novi popis koji štiti sve kulturno povijesne cjeline gradova, a, ako takav kriterij nije moguć, molim da se nadopune sa prijedlozima  koje su kolege već iznijeli. \n\nIvana Hustić, licencirani turistički vodič - grad Zagreb i Zagrebačka županija"]
[41,"Turistička zajednica grada Rijeke","PRAVILNIK","Turistička zajednica grada Rijeke podržava sve sudionike u uključenju novih i značajnih lokacija kao zaštićene cjeline te za područje Rijeke molimo da se napravi revizija uvrštenih lokacija u ovaj prijedlog i da se nadopuni sa novim lokacijama koje su od značaja ne samo za povijest Rijeke već i Kvarnera i Hrvatske. Prijedlog novih lokacija: \n- Gradski toranj\n- paviljoni riječke tržnice\n- Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije \n- kompleks nekadašnjeg augustinskog samostana i crkva Sv. Jeronima.\n\nNa temu prijedloga ovog pravilnika, prijedloga lokacija za Rijeku i regiju molimo da se razmotre prijedlozi te moguće druge lokacije za uvrštenje koje su značajne za našu destinaciju, kulturu, tradiciju i običaje te Rijeku kao Europsku prijestolnicu kulture koju će u 2020 godini posjetiti izuzetno veliki broj gostiju i posjetitelja, te nam je svima želja da se o nama značajnim činjenicama, atrakcijama i destinacijama pričaju ispravne i povijesno utemeljene priče od certificiranih turističkih vodiča. \nZahvaljujemo na razmatranju.\nTuristička zajednica grada Rijeke"]
[42,"TZG Crikvenice","PRAVILNIK","Za područje Grada Crikvenice molimo da uvrstite sljedeće:\n1. Crikvenica: a) Arheološko nalazište Igralište\n   b) Kompleks bivšeg pavlinskog samostana – Kaštel\n   c) Kulturno-povijesna cjelina grada Crikvenice\n   d) Kulturno-povijesna cjelina naselja Kotor\n2. Dramalj: a) Toš – mlin za masline, uvala Pazdehova\n   b) Gradinsko naselje Sopalj\n   c) Gradinsko naselje Gračišće\n   d) Jama Vrtare male – paleontološki nalazi\n3. Selce:   a) vodosprema (šterna)\n   b) Gradinsko naselje Sv.Juraj\n4. Jadranovo: a) arheološka zona poluotoka Havišće\n\nTuristička zajednica Grada Crikvenice"]
[43,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","PRAVILNIK","Zaštita tumačenja i interpretiranja naše bogate i kompleksne baštine primarni je fokus nas turističkih vodiča.Smatramo da bez lokalnih turističkihvodiča kao jedinih s pravom vođenja na pomno određenim lokalitetima zaštićenim zbog i radi našeg identiteta, nema ni kulturnog turizma ni održivog razvoja turizma u cjelini.\nDodajemo i da ne želimo doživjeti iskustva kolega iz nekih drugih zemalja, gdje nakon liberalizacije radi samo još trećina prijašnjih vodiča i gdje su povijest i kulturna baština svjesno obezvrijeđene davanjem mogućnosti njihove interpretacije nestručnim osobama, a to samo radi koristi velikih turoperatora i pojedinih domaćih agencija pod čijim pritiskom su oni koji kroje zakone pokleknuli. Naravno da treba poštovati EU direktive, za koje se nadamo da će s vremenom biti korigirane, kao i EU preporuke, no one su upravo to, „preporuke“, stoga podsjećamo da postoji i preporuka za „posebno osjetljiva pitanja“ temeljem koje je Cipru uspjelo zaštititi cijeli teritorij. Smatramo da interpretacija naše turbulentne povijesti, naših vrijednosti i naročito ispravno tumačenje Domovinskog rata također potpadaju pod osjetljiva pitanja.\nPredsjedništvo Udruge turističkih vodiča Kvarnera"]
[44,"Jelena Kovacevic Schiavone","PRAVILNIK","Poštovani, na popis zaštićenih lokaliteta ako je potrebno smanjiti broj lokaliteta, onda cijeli Grad Zagreb treba biti zaštićena cjelina. Ako je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koje trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta onda su to svakako povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GORNJI GRAD, DONJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj.\nUglavnom, slažem se u potpunosti s komentarom prof. Želimira Laszla. Konzultirajte stručnjake poput njega."]
[45,"Muzej Grada Crikvenice","PRAVILNIK","Šaljemo naš prijedlog nadopune ovog pravilnika, uz napomenu da nam se čini da je Pravilnik napravljen jako površno i bez suradnje s stručnjacima na terenu i među institucijama. Posebice ističem komentar kolege Želimira Lasla koji je jasno naznačio problematiku ovog prijedloga pravilnika.\n Što se tiče područja Grada Crikvenice i Vinodola smatramo da treba uvrstiti sljedeće lokacije:\n\nGrad Crikvenica:\n1.Crikvenica: a) Arheološko nalazište Igralište\n   b) Kompleks bivšeg pavlinskog smostana – Kaštel\n   c) Kulturno-povijesna cjelina grada Crikvenice\n   d) Kulturno-povijesna cjelina naselja Kotor\n2.Dramalj: a) Toš – mlin za masline, uvala Pazdehova\n   b) Gradinsko naselje Sopalj\n   c)Gradinsko naselje Gračišće\n   d) Jama Vrtare male – paleontološki nalazi\n3. Selce:   a) vodosprema (šterna)\n   b)Gradinsko naselje Sv.Juraj\n4. Jadranovo:  a) arheološka zona poluotoka Havišće\n\nOpćina Vinodolska:\n\n1.Bribir:    a) Ostaci Frankopanskog kaštela s kulom\n    b)Rodna kuća akademika Josipa Pančića\n   \n2.Drivenik:  a) Kulturno-povijesna cjelina grada Drivenika\n\n3.Grižane-Belgrad: a)Gradina Badanj\n   b)Ruralna cjelina Belgrad\n   c)Crkva sv.Marije Snježne, Belgrad\n   d)Kaštel/gradina Grižane\n\nOvdje nisu navedena sva kulturna dobra upisana u Registar kulturnih dobara MKRH poput primjerice hotela Miramare ili današnjeg hotela Kvarner Palace (bivša Therapia) ali i nekih drugih jer je riječ o privatnom vlasništvu\nSilvija Huljina, ravnateljica Muzeja Grada Crikvenice"]
[46,"Jasminka Miškulin","PRAVILNIK","Nažalost, osjećam potrebu da podsjetim kako su  u našoj  državi donesene mnoge pogrešne odluke, industrija je devastirana, ulaganja nema, aktualna su zbivanja oko propasti brodogradnje, mladi iseljavaju i da daljne ne nabrajam, predug je taj popis koji nas žalosti i frustrira. Ali, postoji i  pokoja svijetla točka, a to je turizam koji nas drži iznad vode. Hrvatska je ugodno otkriće mnogim turistima, ne samo opjevane ljepote Lijepe naše i njena bogata povijest i baštine, nego i njeni ljudi.Upravo su ljudi oni koji oblikuju identitet. Koliko je samo obrtnika, OPGova, udruga i pojedinaca koje se trude lokalne delicije, običaje, mjesta ili građevine očuvati i prezentirati. Koliko je samo povjesničara, povjesničara umjetnosti, kustosa i mnogih drugih stručnjaka koji proučavaju, dokumentiraju i čuvaju vrijednosti naše zemlje. Sve navedeno prezentiramo mi- hrvatski turistički vodiči- svojim gostima, mi s njima provodimo najviše vremena, kroz naša izlaganja oni upoznaju našu zemlju, njenu povijest, znamenitosti, običaje i vrijednosti, mi pomažemo kreirati njihov doživljaj,  dojam i uspomene. Zar je doista moguće da netko ozbiljno misli da to mogu vodiči iz drugih zemalja, koji niti govore naš jezik, čije znanje nitko nije provjerio, a o njihovim vrlo upitnim stavovima ne treba ni trošiti riječi. Postoji strategija i opredjeljenje mjerodavnih službi za razvitak „kulturnog turizma“, a realizaciju toga moguće je, uz ostale mjere, provesti kroz smisleni i obuhvatni popis zaštićenih cjelina. Stoga Vas molim da još jednom proučite prijedloge popisa koje su na traženje Ministarstva turizma sastavile i predložile strukovne udruge turističkih vodiča. Imam dojam da su proizvoljno i bez jasnih kriterija brisani lokalitete s našeg popisa, a nelogičnosti i tipfelere ne želim komentirati, naročito što se tiče Primorsko-goranske županije. Naša baština je ono što nas izdvaja od globalizacija i zaštita naše baštine trebala bi biti iznad partikularnih interesa velikih i nekih manjih turoperatora i agencija.  Kolege iz drugih država nam zavide na našim zakonskim rješenjima, ali ako sada kroz nekvalitetan popis zaštićenih cjelina dopustimo anarhiju bit će teško opet uvoditi red i sanirati štetne posljedice.\nŽelim zahvaliti svim udrugama i pojedincima koji su prepoznali važnost naših nastojanja i koji nam pružaju podršku, zajedno ćemo i dalje tražiti načine kako zaštititi našu baštinu i naše vodiče koji ovoj državi plaćaju poreze i nadam se i još jednom želim zamoliti da se uvaže pristigle primjedbe na ovaj pravilnik."]
[47,"Nasrin Elgharni","PRAVILNIK","Popis bi morao biti više u skladu s popisom kulturnih dobara Ministarstva kuture. Očito i  ovom slučaju, nedostaje usklađenosti među institucijama, što je sve odraz nedostatka vizije i time jasno određenih prioriteta države. Nije li turizam strateški interes RH, nisu li poduzetnici strateški interes RH? Ovim propisom direktno se ugrožavaju mali poduzetnici u turizmu i agencije i turistički vodiči naročito! Nije li vrijeme za korake koji su u skladu s proklamiranom politikom? Molim Vas razmislite o ovom popisu, o svrsi i o stvarnoj situaciji na terenu. U komentarima građani su fantastično obrazložili lokalitete i razloge zbog koji bi trebali biti uvršteni. Molim Vas ne ignorirajte nas. Zakoni i propisi su tu zbog nas, a ne obrnuto jel tako?"]
[48,"JOSIPA ILJKIĆ","PRAVILNIK","Treba zaštititi cjeline kao što je Gornji grad, Kaptol, Donji grad, Trg... (Zagreb) od vođenja - tumačenja stranih vodiča koji nisu licencirani za isto -  a trebali bi biti i to na isti način na koji smo i mi ostali lokalni turistički vodiči zaslužili svoje licence."]
[49,"IVANA KARANIKIĆ","PRAVILNIK","U potpunosti se NE SLAŽEM s navedenim gđe. Mirjane Rahelić i molim da se navedeni komentar ne uzme u obzir iz razloga što smjernice NISU obvezatne (zato se i zovu smjernice) i Nacrt Prijedloga Zakona nije konačni Zakon nego je NACRT i k tome PRIJEDLOGA. Ne znam konkretne interese gospođe, osim što mogu zaključiti da joj kao vlasnici agencije odgovara da ništa ne bude zaštićeno kao lokalitet pa joj paket aranžmani budu jeftiniji za trošak vodiča. \nNavedeno ne mogu podržati niti kao vlasnica agencije  ni kao licencirani TV za PGŽ, LSŽ, IŽ i Grad Zagreb. \n\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku i Istarsku županiju te Grad Zagreb"]
[50,"MIRJANA RAHELIĆ","PRAVILNIK","Pravilnikom o lokalitetima, grubo su prekršene smjernice Vlade RH navedene u Nacrtu Prijedloga Zakona o pružanju usluga u turizmu iz lipnja 2017., a koji je u potpunosti u skladu sa smjernicama Direktive EU o uslugama 2006/123/EZ; citiram tekst Vlade RH :\n- turističke cjeline (lokaliteti) po županijama koje su popisane Pravilnikom o popisu turističkih cjelina (lokaliteta) po županijama („Narodne novine“, broj 76/08) određene su vrlo široko - stare gradske jezgre gotovo svih većih gradova i mjesta, crkve, parkovi i park šume, značajni krajobrazi, gradski trgovi, pa čak i cijeli gradovi i mjesta; preporuka je Europske komisije da se revidiraju popisi cjelina na kojima mogu usluge turističkog vođenja biti povezane sa stručnom kvalifikacijom; također prema presudi Europskog suda Pravde C-180/89, a koju podržava i Europska komisija, prihvaćeno je ograničenje primjene slobode pružanja usluga samo u muzejima i povijesnim spomenicima (zatvorenog tipa) u nacionalnim zakonodavstvima, a koje podrazumijeva posjedovanje posebne licence, te se smatra da su na taj način zadovoljeni kriteriji zaštite potrošača i zaštite kulturne baštine;\n-daje se ovlaštenje ministru turizma da uz prethodno mišljenje ministra nadležnog za kulturu i poslove zaštite prirode pravilnikom propiše popis zaštićenih cjelina (lokaliteta) koji bi bio uži od sada važećeg popisa turističkih cjelina (lokaliteta) po županijama, a koji ne bi uključivao javne površine, gradske trgove, šume, parkove i slično;"]
[51,"Zavičajni muzej Biograd na Moru","PRAVILNIK","Šaaljemo naš prijedlog vezano za kulturnu baštinu, odnosno zaštićene lokalitete s područja Grada Biograda na Moru.\nČvrsto se nadamo  kako će naši prijedlozi biti uvršteni u novi Pravilnik o popisu zaštićenih cjelina (lokaliteta) po županijama.\nS poštovanjem\n\nDraženko Samardžić, v. d. ravnatelj Zavičajnog muzeja Biograd na Moru\n\n\n1. Biograd na Moru, Arheološki ostaci crkve sv. Tome (Crkva je pripadala ženskom benediktinskom samostanu koji je u 11. stoljeću osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV. Tlocrtno to je bila trobrodna građevina s tri istaknute polukružne apside na istočnoj strani. \n2. Biograd na Moru, Crkva sv. Ivana Evanđelista (Crkva je posvećena 1076. godine. Pripadala je muškom benediktinskom samostanu, koji je u drugoj polovici 11. stoljeća osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV. Po ostacima zidova sačuvanim do 1 metar visine vidljivo je da se radi o trobrodnoj bazilici, dimenzija 29 x 12,5 metara, s predvorjem na zapadnoj i tri polukružne apside istaknute u prostor na istočnoj strani. Zidovi crkve izvana su raščlanjeni lezenama. Unutrašnjost crkve je, prema ostacima nađenim u apsidi, bila ukrašena freskama.\n3. Biograd na Moru, Crkva sv. Stošije (Biogradska župna crkva je monumentalna jednobrodna građenina s četvrtastom apsidom i zvonikom. Građena je kamenim kvaderima fine obrade u baroknom slogu. Pročelje ima profilirani portal i rozetu a vrh zabata krasi kameni barokni kip Sv. Stošije, dok su bočne fasade podjeljene u tri polja i tri prozorske osi. Zvonik je građen rustičnije u neostilskim oblicima. Visok je 30 m. s posvetnom pločom iz 1859.god. Od inventara je najznačajniji drveni polikromirani barokni oltar.\n4. Biograd na Moru, Kulturno-povijesna cjelina grada Biograda na moru(Biograd je gradić smješten na prirodnom poluotoku u obliku jezičca. Sa sjeverne strane je prostrana uvala Bošana sa ostacima antičke luke i ville rustike. Kao urbano središte Biograd se navodi još u X. stoljeću kao sjelo hrvatskih vladara.U XI.st. postaje jedan od važnijih gradova tadašnje ranofeudalne Hrvatske. Rušenjem od strane Mlečana ostaje tek manja varoš koja se za Turskih provala utvrđuje u sjelo kapetanije za okolna naselja. Kuće na poluotoku su većinom ruralnog karaktera, katnice i dvokatnice kamenih i žbukanih pročelja,.one na obali imaju nešto urbanije osobine. Početkom 20.st. u predjelu Varoš nastaju kuće urbanog karaktera sa žbukanim profilacijama historicističkih stilova.Biograd na Moru, Zavičajni muzej Biograd na Moru - muzejska građa\n5. Biograd na Moru, Zavičajni muzej Biograd na Moru - muzejska građa (Zavičajni muzej Biograda na Moru čuva vrijednu spomeničku baštinu iz bogate prošlosti biogradskog primorja i okolice. U Registar kulturnih dobara RH upisane su sliedeće zbirke Muzeja: Likovna zbirka, Zbirka Domovinskog rata, Zbirka odljeva glagoljskih natpisa, Zbirka glazbala i glazbenih zapisa, Zbirka razglednica, Prapovijesna zbirka, Zbirka karata i planova, Zbirka NOB-a, Zbirka plakata, Zbirka tradicijskog kućnog inventara, Zbirka tradicijskog gospodarstva, Povijesna zbirka, Srednjovjekovna arheološka zbirka, Zbirka etnografskog tekstila i nakita, Antička zbirka, Zbirka fotografija i fotografske opreme, Numizmatička zbirka te Zbirka „Teret potopljenog broda 16. stoljeća – Gnalić“ koja se izdvaja svojom vrijednošću i značajem. Brodolom kod otočića Gnalića zasigurno je najpoznatiji postsrednjovjekovni brodolom u hrvatskom podmorju. Riječ je o jednom od najbolje sačuvanih renesansnih potopljenih brodova čiji se teret, također zadivljujuće dobro očuvan unatoč činjenici da je gotovo 400 godina proveo pod morem, nađen i u iznimno velikoj količini, čuva u Zavičajnom muzeju Biograda na Moru."]
[52,"Talijan Suzana","PRAVILNIK","Apeliram da se gradovi i naselja koji su zaštićeni kao kulturno povijesne cjeline i koji su od velikog kulturnog i turističkog značaja zaštite na primjeren način. Taksativno nabrajanje pojedinačnih kulturnih dobara nije zaštita kakvu zaslužuje npr. Rab, Hvar, Stari Grad itd."]
[53,"Želimir Laszlo","PRAVILNIK","Naziv pravilnika nije dobar. Spominju se zaštićene cjeline (lokaliteti). One označuju ona kulturna ili prirodna dobra po kojima smije voditi samo ovlašteni turistički vodič. Postoji službeni popis kulturnih dobara i zove se registar kulturnih dobara. To je službeni dokument Ministarstva kulture (vidi https://www.min-kulture.hr/default.aspx?id=31).  U njemu postoje: pojedinačna kulturna dobra, kulturno - povijesne cjeline, kulturni krajolik, postoji i registar nematerijalne kulturne baštine. To treba koristiti. Primjerice Kulturno-povijesna cjelina grada Zagreba. Granice označene u registraciji neka budu granice ekskluziviteta vodiča. Slično vrijedi i za prirodnu baštinu. Ovako ispada doista rogobatno da neku crkvu proglašavamo zaštićenom cjelinom ili lokalitetom i to zaštićenom od neovlaštenih vodiča, možda župnika. Smješno. Crkva može biti kulturno dobro.\nNaziv pravilnika bi mogao glasiti Popis kulturnih i prirodnih dobara po kojima turiste smije voditi samo ovlašteni turistički vodič. Ako je na popisu primjerice kulturno-povijesna cjelina grada Zagreba, onda se eksluzivnost vođenja proteže i na pojedinačna kulturna dobra (crkve, palače, industrijska arhitektura itd.) To bi znatno pojednostavnilo popis, nestala bi zamorna nabrajanja a istodobno mu povećala jasnoću.\nU popisu ne smiju biti Nacionalni parkovi, jer oni imaju vlastite vodiče, a ako nemaju onda se od njih mora zatražiti dopuštenje za vođenje. Isto vrijedi i za muzeje. To ne znači da u obuci kandidati ne idu u muzeje ili parkove, ali ne mogu biti na popisu jer tu ne postoji niti zakonski može postojati ekskluzivitet vodiča. \nPopisi po županijama su loši, čudni i očito ih nisu radili stručnjaci koji se u kulturna dobra razumiju. Nema nikakvih kriterija po kojima su rađeni. Kriteriji bi mogli biti: vrijednost kulturnog dobra, atraktivnost (turistička) i dostupnost. U predloženom popisu nedostaju mnoga vrlo vrijedna kulturna dobra. Primjerice u Ličko-senjskoj županiji nema nijednog grada u unutrašnjosti. Nema primjerice Otočca, a on je sjajan primjer urbanog razvoja grada u vojnoj krajini. Ili, nema Brinja i frankopanske utvrde, a tamo je sačuvana sjajna, obnovljena, vrlo atraktivna dvokatna gotička kapela s freskama. U Dubrovačko-neretvanskoj županiji nema Sokolgrada u Konavlima impozantne, obnovljene dubrovačke utvrde koja kad je prvi puta vidite oduzima dah. U Zagrebačkoj županiji nema crkve sv. Barbare koja je najveća, najljepša, najvrjednija drvena crkva građena na tradicijski način u regiji. Mogu nabrajati u nedogled. Popis ne valja i treba raditi drugi. Najbolje bi bilo da u tome sudjeluje konzervator-povjesničar umjetnosti, vodič i pametan, uspješan turistički djelatnik iz recimo agencijskog menadžmenta. \nPopravljati popis od županije do županije nema nikakvog smisla. To bi značilo raditi novi popis - zabadava."]
[54,"Snježana Tomažini","PRAVILNIK","Poštovani,\n\nUz prijedloge mojih kolega molim staviti na popis brdo Srđ i muzej Domovinskog rata.\n\nUnaprijed hvala i nadam se da ćete uvažiti naše zamolbe,\n\n\nSnježana Tomažini\nLicencirani vodič grada Zagreba, Zagrebačke Županije,\nLičko-Senjske Županije i Dubrovačko Neretvanske Županije"]
[55,"Turistička zajednica Grada Pule","PRAVILNIK","Poštovani,\nmolimo Vas da na popis zaštićenih lokaliteta na području Pule (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće; \n\n\n Kaštel – Mletačka utvrda\n\n Povijesni i pomorski muzej Istre – Museo storico e navale dell´Istria, nalazi se na središnjem pulskom brežuljku – Kaštelu (oko 34 m nadmorske visine), koji predstavlja centralno mjesto najranijega razdoblja pulske povijesti. Na brežuljku danas dominira povijesna barokna utvrda iz 17. stoljeća, podignuta u blizini mora, ponad bogatog izvora pitke vode – Nimfeja, koji se koristio još u antičko doba. Kontinuitet naseljenosti na ovom brežuljku seže još u 10. / 11. stoljeće prije Krista, kada je na ovom mjestu postojala prapovijesna gradina – naselje Histra, predrimskih stanovnika Istre. Bilo je to jedno od preko 400 pretpovijesnih histarskih gradinskih naselja na području Istre i prvo naselje na području današnje Pule. Po završetku Drugoga histarsko-rimskoga rata, 177. g. pr. Kr., Istru zauzimaju Rimljani. Oni na mjestu histarske gradine podižu rimski vojni logor – castrum, oko kojega nastaje prvo pravo gradsko naselje na području današnje Pule, kolonija rimskih građana – Colonia Pietas Iulia Pola. \nTijekom srednjega vijeka na brežuljku se nalazi gradska utvrda (castrum Polae), koju su u 13. st. tadašnji istarski markgrofovi - akvilejski patrijarsi, kako bi zadržali vlast u Puli, dodijelili svojim saveznicima u gradu, moćnoj pulskoj plemićkoj obitelji Sergijevaca, koja time dobiva i novi obiteljski pridjevak – Castropola (od castrum Polae). Ova se obitelj oko prevlasti u gradu sukobljavala s obitelji Ionatasi (Gionatasi), koja je bila saveznik Venecije. Osobito je krvav sukob izbio tijekom noćne procesije na Veliki petak 1271. godine, kada su simpatizeri Venecije poubijali pristaše i članove obitelji Castropola. No, obitelj Castropola se uspijeva održati do 1331. godine, kada Mlečani definitivno zauzimaju grad. Obitelj Castropola je tada protjerana iz Pule i odlazi u Treviso, a njihova je utvrda na brežuljku srušena. \nKrajem 16. st. područje južne Istre pogođeno je Uskočkim ratom, koji je bio posljedica čestih napada Uskoka, poticanih od strane Austrije, koja je vladala u unutrašnjosti Istre, na mletačke posjede duž obale istarskog poluotoka. Sukob je poprimio međunarodne razmjere i pretvorio se u borbu za prevlast između Austrije i Venecije. U jeku Tridesetogodišnjeg rata (1618. – 1648.) Pula je postala važnom strateškom obrambenom točkom Mletačke Republike, čiji je Senat odlučio izgraditi novu obrambenu utvrdu, na mjestu nekadašnje, za obranu grada i pomorskoga puta uz istarsku obalu.  \nIzgradnja utvrde započela je 1630. godine na ruševinama srednjovjekovnog kaštela, a trajala je do 1633. godine. U vrijeme kada je sagrađena bila je arhitektonski jedan od najvažnijih i najmonumentalnijih objekata Mletačke Republike, a i do danas je ostala najveći objekt izgrađen u Istri za razdoblja mletačke vlasti. Tvorac projekta je francuski vojni inženjer iz Toulousea, Antoine De Ville, tada ugledni i traženi arhitekt – jedan od najpoznatijih graditelja fortifikacijskih objekata u Europi, koji je vodio i nadzor nad izgradnjom utvrde. \nUnutrašnjost utvrde mijenja se i preuređuje za vrijeme austrijske vlasti, u drugoj polovici 19. stoljeća. No, oblik, konture i dobro očuvani vanjski plašt zidova s bastionima i kortinama ostali su nepromijenjeni. Na poziciji sjeverne mezzalune, s vanjske strane zidina, gradi se 1861. godine prva vodosprema, a unutrašnja je dovršena 1876. godine. Vodospreme su građene u sklopu prvoga modernog vodovodnog sustava Pule, čime tvrđava postaje i važna komunalna građevina. Pod austrijskom vlašću naziva se Hafenkastell i sve više služi za logističke potrebe, pogotovo tijekom Prvog svjetskog rata. U vojno-strateškoj namjeni ostaje do početka 1960-ih godina, kada se preuređuje za muzejsku namjenu. Danas u njoj djeluje Povijesni i pomorski muzej Istre – Museo storico e navale dell´Istria.         \n\n\n\nPovijesni i pomorski muzej Istre - Museo storico e navale dell´Istria        \n\nPovijesni i pomorski muzej Istre – Museo storico e navale dell´Istria smješten je u samom središtu Pule, u povijesnoj baroknoj utvrdi - Kaštelu,  koju su u 17. st. sagradile vlasti Mletačke Republike.     \n Muzej je utemeljen 1955. godine i svoju djelatnost obavlja prema Zakonu o muzejima, kao javna ustanova, čiji je osnivač Istarska županija. Stručni rad u Muzeju organiziran je kroz sedam odjela: Odjel za povijest grada Pule, Odjel srednjovjekovne povijesti Istre, Odjel novovjekovne povijesti Istre, Odjel pomorstva i brodogradnje, Odjel Kuća fresaka u Draguću / Casa degli affreschi a Draguccio, Dokumentacijski odjel i Odjel muzejske knjižnice. Fundus Muzeja broji više od 80 000 predmeta, koji su pohranjeni u 17 muzejskih zbirki. To su: Zbirka starih razglednica, Kartografska zbirka, Zbirka pomorstva i brodogradnje, Zbirka gradskog života, Zbirka subgradskog života, Zbirka zastava, Zbirka značajnih ličnosti, Zbirka oružja i vojne opreme, Zbirka ordena, medalja, plaketa, diploma, pečata i grbova, Zbirka filmskih i video zapisa, Numizmatička zbirka, Zbirka fotografija, negativa i fotografske opreme, Zbirka plakata i promidžbenog materijala, Grafička zbirka, Zbirka tiska, Zbirka memoarske građe, Zbirka arhivalija. Građu iz svog fundusa Muzej redovito predstavlja javnosti putem stručnih muzeoloških izložbi i popratnih stručnih publikacija, kao i kroz pedagoško-edukativne aktivnosti muzejske pedagoške službe.     \n U atriju Muzeja održava se, u periodu od svibnja do listopada, veliki broj kulturno-zabavnih programa; filmskih projekcija, kazališnih predstava, koncerata klasične, jazz, etno i popularne glazbe. \n Povijesni i pomorski muzej Istre upravlja i gradskim tunelskim skloništima, smještenima u podnožju brežuljka Kaštel – Zerostrasse, te skrbi o njihovoj kulturno–turističkoj valorizaciji.    \n\n\n\nMalo rimsko kazalište\n\nPula je već u rimsko doba, u I. stoljeću poslije Krista, imala dva kazališta, što je bila odlika velikih i značajnih gradova Rimskog carstva. Malo kazalište nalazilo se unutar gradskih zidina, u neposrednoj blizini Dvojnih vrata, a izgrađeno je u I. stoljeću poslije Krista na padini centralnog gradskog brežuljka, koje danas nosi ime Kaštel. Nakon propasti Rimskog carstva, kazalište je napušteno, a u srednjem je vijeku veći dio kamena iz njega korišten kao građevinski materijal, vjerojatno i za izgradnju gradske utvrde (CastrumPolae), a ugrađeno je i u sačuvani potporni zid, koji je bio dio srednjovjekovnog bedema. U to je doba preostali dio kazališta prekriven zemljom i  kazalište je potpuno zaboravljeno, a ponovno je otkriveno početkom XX. stoljeća.\nSačuvani su ostaci građevine s polukružnim gledalištem (cavea) koje je djelomično usječeno u živoj stijeni, pročelnom zgradom (scaena) i polukružnom orkestrom (namijenjena zboru i kretanju glumaca). Ispod pozornice je u kamenu udubljen prostor u kojemu su se nalazile sprave za posebne scenske efekte. Dimenzije kazališta su 75 x 50 metara, te spada u red manjih kamenih kazališta antičkog svijeta. Procjenjuje se da je moglo primiti oko 2000 posjetitelja.\nIznad kazališta, koje je i danas pozornica kulturnih događanja,nalaze se ostaci rimske cisterne za skladištenje vode, a u tijeku je projekt obnove i njegove rekonstrukcije.\n\nMozaik kažnjavanja Dirke\n\nMozaik Kažnjavanje Dirke, koji se može razgledati u bloku zgrada između Ulice Sergijevaca i kapelice Sv.MarijeFormoze jedan je od najljepših mozaika rimske epohe i rijedak primjer dramatičnog prikaza ovog grčkog mita. Uz pulski mozaik, u svijetu postoje još samo dva prikaza mita o kažnjavanju Dirke: skulptura Farneški bik pronađena u XVI. stoljeću u Rimu (danas u Nacionalnom arheološkom muzeju u Napulju) i Dirka iz serije slika o grešnim ženama, koja se čuva u Vatikanu.\nPulski mozaik Kažnjavanje Dirke potječe iz razdoblja između II. i III. stoljeća poslije Krista. Nalazi se u središnjoj prostoriji rimske stambene kuće: dug je 12, a širok 6 metara, a višebojnim je pletenicama podijeljen u gotovo jednake polovine s 40 ukrasnih polja. U središnjem se dijelu nalazi figuralna kompozicija s mitološkim prikazom kažnjavanja Dirke, koju blizanci Amfion i Zet privezuju za rogove razbješnjela bika. Ostala su polja ukrašena rozetama, dupinima, ribama i pticama, te geometrijskim i biljnim motivima. Mozaik je otkriven nakon Drugog svjetskog rata, prilikom raščišćavanja ruševina nakon bombardiranja Pule.\n\nOKVIR:Priča o Dirki \nPriča o Dirki jedna je od najtragičnijih i najdirljivijih u antičkom svijetu. Dirka je bila žena tebanskog kralja Lika, ljubomorna na svoju nećakinju Antiopu, ženu izuzetne ljepote. Zeus, vrhovni bog grčkog panteona, opazio je Antiopu kako se kupa u izvoru i zaljubio se u nju. Prišao joj je u vidu satira, a kao plod ove ljubavne avanture rodili su se Amfion i Zet. Ljubomorna Dirka, uvjerena da su to ustvari djeca njezinog muža Lika i nećakinje Antiope, zatvorila je Antiopu u tamnicu, a brigu o njenim sinovima je preuzeo jedan pastir. Nakon izlaska iz tamnice, Antiopa je stala tražiti sinove. Misleći da je neće prepoznati, Dirka je Antiopinim sinovima slagala, da je Antiopa odbjegla robinja, i naložila im da je kazne tako što će je svezati za rogove bika, koji će je rastrgnuti. Međutim, pastir koji ih je odgojio rekao im je istinu, a mladići su umjesto Antiope za rogove bika vezali Dirku, koja je tako umrla. Potom su se osvetili i kralju Liku i zasjeli na kraljevsko prijestolje.\nMotiv kažnjavanja poput ovog često se uprizorivalo u spektaklima u rimskim amfiteatrima, a blizina pulske Arene mogla bi pružiti objašnjenje zašto je prikaz mita o Dirki pronađen upravo u Puli."]
[56,"Marina Krolo","PRAVILNIK","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije - nema smisla da grad Korčula nije zaštićen kao kulturno-povijesna cjelina, kao ni da Ličko-senjska županija ima samo tri lokaliteta.\nVažnije od svega je imati na umu zašto se uopće smanjuje broj lokaliteta, tj. zašto je EU predložila da ga smanjimo i jedino što mi pada na pamet je da se olakša vodičima drugih zemalja EU da vode po Hrvatskoj, bez hrvatske licence. Nemam ništa protiv vođenja stranih vodiča po Hrvatskoj, ali ne na ovaj način. Trebaju se zaštititi npr. Gornji grad, Kaptol, Donji grad... kao povijesne cjeline i strancima koji žele po njima voditi na povremenoj osnovi omogućiti polaganje ispita ili kupnju licence. Bit će zadovoljni i stranci i naš proračun i inspektori koji neće morati metrom mjeriti koliko su neovlašteni vodiči udaljeni od određene znamenitosti."]
[57,"Spirit of Dalmatia d.o.o.","PRAVILNIK","Molim da se na listu lokaliteta na otoku Korčuli i Pelješcu doda:\n- arheološko nalazište Kopila kod Blata, \n- arheološko nalazište Majsan na otoku Majsan kod Korčule, \n- arheološko nalazište spila Nakovana kod Nakovane na Pelješcu\n- tvrđava Sv. Vlaha (Forteca) iznad Korčule\n- otok Vrnik kod Korčule\n- etnografska zbirka Barilo u Blatu\n- arheološki muzej u Veloj Luci\n- arheološki lokalitet rimske ville rusticae u lumbarajskom polju\n- ruševine biskupskog kaštela na lokaciji Bilin žal u Lumbardi\nIma sigurno još mjesta koja treba zaštititi kao što je već navela Stanka Amadeo a još i više njih koji nisu na listi a morali bi biti. Stoga molim da se lista znatno proširi ne samo kad se radi o Korčuli nego sa svim drugim lokalitetima u DNŽ jer sudeći po ovoj listi DNŽ je najsiromašnija u Hrvatskoj."]
[58,"Stanka Amadeo","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da Vam je popis zaštićenih cjelina nedorečen i nejasan. U gradu Korčuli bi, kao i do sad, trebao biti zaštićen cijeli stari grad. Radi čega ste izdvojili samo katedralu sv. Marka i Gradski muzej?  Što je sa Riznicom sv. Marka? Što je sa zbirkama naših bratovština ( ima ih 3, u slučaju da niste upoznati a najstarija je osnovana daleke 1301.g. i bez prekida djeluje i danas )? Što je sa zbirkom u kuli Revelin? Što je sa kulom Marka Pola? U drugim mjestima samostani ulaze u zaštićene cjeline...Zašto i dva korčulanska samostana nisu zaštićena ( Dominikanski iz 15.st. u gradu Korčuli te Franjevački samostan iz 14. st. na otočiću Badiji u Korčulanskom arhipelagu)? Jeli se itko od Vas uopće prošetao starom gradskom jezgrom grada Korčule?! Što se Korčule tiče posao ste  loše napravili. Turistički vodiči predstavljaju svoj grad i domovinu. Da bi bili u mogućnosti to raditi trebali smo proći tečaj za vodiča. Mislite li stvarno da će bogatstvo kulturne baštine, ne samo Korčule već cijele Hrvatske, moći prezentirati osoba koja nema  ni formalno znanje ni znanje o lokalnim običajima i životu u određenom kraju? Mislite li da će mornar sa trabakule ili vozač autobusa (  koje ja u njihovim strukama jako cijenim) znati prezentirati stari grad Korčulu onako kako grad sa Statutom iz 1214. g. zaslužuje? Zaštitite staru gradsku jezgru Korčule. Zaštitite turističke vodiče na način da pojačate inspekcijski nadzor u zaštićenim cjelinama i na taj način punite proračun. Hrvatska je punopravna članica Europske unije. Nije sluga da bi se bezpogovorno slušale preporuke Europske komisije. Vratite stari pravilnik i počnite štititi svoju baštinu i svoje građane."]
[59,"Društvo turističkih vodiča Dubrovnik","PRAVILNIK","Bitno je sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetima, a ne pojedinačno štititi pojedine spomenike unutar njih. Kriterij UNESCO-ve zaštite samo je jedan od kriterija, koji je prvenstveno baštinski kriterij, u određivanju vodičke zaštite lokaliteta. Nema smisla zaštititi objekte poput šibenske katedrale iznutra, a ostaviti nelicenciranim osobama mogućnost vodičkog tumačenja iste znamenitosti izvana s trga ispred nje."]
[60,"Eva Živković","PRAVILNIK","Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[61,"Mario Vurnek","PRAVILNIK","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske"]
[62,"Tea Bubanko","PRAVILNIK","Poštovani, \n\nna popis zaštićenih lokaliteta ako je potrebno smanjiti broj lokaliteta, onda cijeli Grad Zagreb treba biti zaštićena cjelina.\nAko je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koji trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta, povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GRADEC, DONJI GRAD, GORNJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj. \n\nAko treba pojedinačno, svakako je potrebno dodati i (osim već navedenih):\nGORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota), Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota), Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota), \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) Park Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota), Vranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota), \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \nKAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota), Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota), Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota), Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\nDONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota), Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota), Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota), Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota),  Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota), Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota), Rokov perivoj (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota), Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Groblje Mirogoj.\nHvala"]
[63,"Turistička agencija Orhideja","PRAVILNIK","Poštovani \ns obzirom da je NP PLITVIČKA JEZERA obuhvaća dvije županije molim da jasno defnirate u prijedlogu novog zakona licenca za ličko senjsku županiju.\nHvala"]
[64,"Ksenija Andrašević Pataran","PRAVILNIK","Poštovani,\n\nsramota su u ovom pravilniku sve greške u nazivima koje ste napravili. Čak i da su tipfeleri u pitanju, nedopustivi su, jer govore o tome koliko \"kvalitetno\" je odrađen ovaj posao.\nTakođer, poanta ovog novog pravilnika je očito smanjenje zaštićenih lokaliteta u većini županija. Po tome se da iščitati da je u 11 godina otkako je prošlo od donošenja prethodnog pravilnika Republika Hrvatska, tj. osobe na položaju kao što je gospodin ministar i radna skupina koja je radila na ovome zaključila da se očito kulturno-povijesna i prirodna baština smanjila ili je na nekim lokacijama u potpunosti nestala. \nSram me što se ovo događa i nadam se da će razum prevladati, te da ćete poslušati kolege vodiče i njihove prijedloge koji se tiču ovog pravilnika."]
[65,"Nikolina Čuljak","PRAVILNIK","Članak 2.\n \n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[66,"Manja Kostelac-Gomerčić","PRAVILNIK","Ako za Ličko-senjsku županiju ostanu samo navedene 3 zaštićene cjeline, to je jako loše za ostala mjesta koja su učinila velike iskorake da bi se uvrstila na turističku kartu Hrvatske jer im se ovime uskraćuje mogućnost da prezentiraju bogatstvo baštine koje imaju (a o kojem turistički pratitelji u pravilu nemaju dovoljno informacija). Moj prijedlog se odnosi na dio Ličko-senjske županije koji najbolje poznajem i smatram da je velika pogreška ne uvrstiti u zaštićene cjeline npr. najstariji lički grad (više od 6 tisućljeća) ili mjesto prve hrvatske tiskare ili jedinstveni Sokolac.\nPopis cjelina u LSŽ treba sadržavati i:\nOtočac - kulturno-povijesna gradska jezgra, gradski muzej, barokna crkva Pres. Trojstva, Fortica, arheološki lokalitet Stari grad, mitreji Oltar i Rajanov grič\n- Vrela Gacke - Majerovo vrilo, Tonković i Klanac vrilo, tradicijski kompleks mlinica, zaštićeni krajobraz Gacka, kapela sv. Franje\nBrinje - burg Sokolac s kapelom Presvetog Trojstva, kapela sv. Vida, kapela sv. Fabijana i Sebastijana, crkva BDM, mlin vretenaš\nPerušić - crkva Uzvišenja sv. Križa, \"turska\" kula, Pećinski park Grabovača;\nKosinj - crkve sv. Ivana, sv. Vida, sv. Ante, sv. Petra"]
[67,"UTV Liburnia","PRAVILNIK","Najjednostavnije rečeno trebalo bi postupiti baš kako je i rečeno u članku 2 - Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič. Razlozi tome su višestruki, prvenstveno očuvanje tradicije, koja je ključna u globaliziranom svijetu, u kojem je i turizam hiper industrija. U tom pogledu hrvatska najveća komparativna prednost je naš način života i naši ljudi. Drugi razlog  je kvaliteta usluge, koju pružamo našim gostima. Važno je biti vjerodostojan i autentičan. Godinama i na više razina te kroz razne kanale smo komunicirali s institucijama i predlagali rješenja, koja bi mogla više pridonjeti ispunjavanju gore navedenih ciljeva. Dijalog je bio konstruktivan i u mnogočemu su vidljiva poboljšanja. No nažalost, nezadovoljini smo prijedlogom popisa zaštićenih lokaliteta, te stoga ponovo reagiramo. Naime, kao profesionalno udruženje vodiča moramo naglasiti kako bi ovakav prijedlog mogao ugroziti naše poslovanje i dakako srozati kvalitetu turističkih sadržaja. Molimo vas uvažite naš stav, naša obrazloženja i poštujte našu struku, naše formalno i neformalno obrazovananje, stalna usavršavanja, godine svakodnevog učenja, ponavljanja i informiranja. Vođenje nije samo naš kruh i kruh naših obitelji, nego naša strast i život. U dijelu nacrta Pravlinika, koji se odnosi na Primorsko - goransko županiju ostavili smo prijedlog lokaliteta s obrazloženjima i nadamo se da će biti uvršteni."]
[68,"Jelena Ščedrov Dlačić","PRAVILNIK","Na području otoka Cresa i Lošinja: \nBeli na otoku Cresu bi se svakako trebao uključiti na popis: povijesna cjelina grada sa svime što obuhvaća (crkva, stari toš itd.), plus Centar za posjetitelje Beli (bjeloglavi supovi). I grad Osor bi trebao cijeli biti zaštićena cjelina, kao i Mali i Veli Lošinj. U Registru kulturnih dobara Ministarstva kulture ove gradske jezgre i jesu uvedene kao \"Nepokretno kulturno dobro -- kulturno-povijesna cjelina\". U Malom Lošinju dodati crkvu navještenja Bl. Djevice Marije (a.k.a. Annunziata).\n\nZapravo, postoji Registar kulturnih dobara, dostupan na stranicama Ministarstva kulture (kao i u Narodnim novinama). Zašto se to naprosto ne prekopira i ovdje, i eventualno dodaju elementi koji nedostaju? Npr. na primjeru Belog: Centar za posjetitelje nije uvršten u Registar, ali bi možda trebao biti uvršten ovdje (ako su već uvršteni muzeji poput palače Fritzy u Malom Lošinju i dr)."]
[69,"SANDRA ŠAMANOVIĆ","PRAVILNIK","Primijenite članak 2 u praksu!"]
[70,"Turistička agencija Orhideja","PRAVILNIK","Uz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag"]
[71,"Liliana Stipanić","PRAVILNIK","Vezano za popis zaštićenih lokaliteta za Primorsko goransku županiju bilo bi dobro da se dodaju još slijedeći lokaliteti: Volosko kao ribarsko mediteransko naselje uz vilu Minak, gradsku vijećnicu, vilu Schwegel; Lovran stari grad i stara gradska vrata \"Stubica\"; Brseč kao stari grad izgrađen na samim liticama s crkvom sv. Jurja i pripadajućim freskama; \nZa Istarsku županiju predlažem dodati Kršan kaštel i Plomin\nHvala"]
[72,"Maro Grbić","PRAVILNIK","U Lumbardi ne postoji arheološko nalazište koje je vrijedno turističkog vođenja. Lokalitet Koludert je rupa u kojoj se istražuje i ništa atraktivnog za turiste tamo neće biti. Na drugim mjestima u Lumbardi ima puno zanimljivije arheologije, ali nije prezentirana, nego zatrpana. Povijesni spomenici u Lumbardi su u privatnom vlasništvu i nisu za turistička vodstva, niti su od šireg značenja. Od Lumbarde je puno značajniji trg sa crkvom i ložom u Blatu, to treba uvrstiti u popis.To je tipičan primjer urbanog uređenja na selu. Prijedlog: izbaciti Lumbardu i uvrstiti trg u Blatu. Može ući i Lastovo sa crkvama i grobnom crkvom u polju sa Bissolovom slikom. Nema niti jednog ljetnikovca u Rijeci dubrovačkoj, veliki Sorkočević (marina) bi svakako trebao biti na popisu."]
[73,"VIKTORIJA MODRIĆ FLIES","PRAVILNIK","Zaštiti trgove i gradske četvrti koje sadržavaju prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote"]
[74,"AJLIN ANDREIS SARUN","PRAVILNIK","Mišljenja sam da se konkretno u Splitu treba zaštititi Dioklecijanova palača kao cjelina.Zaštiti se može napose srednjovjekovni dio grada unztar baroknih zidina Takodjer mi nije poznato da je Zadar pod zaštitom UNESCO-a, kao što je pogrešno navedeno. Ono što je pod zaštitom UNESCO-a su od Crne Gore  preko Hrvatske obrambeni zidovi građeni u doba Venecije, a ne povijesna jezgra Zadra. Zato bi trebalo u Zadru zaštiti pojedinačno glavni gradski trg, crkvu sv. Donata,  forum, Kalalargu u isl."]
[75,"Talijan Suzana","PRAVILNIK,\nČlanak 1.","Zaštiti muzejsku građu dodatnim člankom iz kojeg će biti jasno definirano da muzeje mogu voditi turistički vodiči koji imaju položen posebni dio stručnog ispita po županijama."]
[76,"VIZ travel j.d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku 2. formulaciju \"samo ovlašteni turistički vodič\" potrebno je izmijeniti, jer \"samo\" nas i struku uopće ne štiti dok god stoji nedorečeno \"ovlašteni\" obzirom da je \"ovlašteni vodič\" i svaki stranac ovlašten od strane Ministarstva za povremeno i povremeno vođenje i zato bi pravilna formulacija trebala biti \"vodič s položenim posebnim dijelom stručnog ispita za županiju na čijem se području navedena zaštićena cjelina (lokalitet) nalazi\". \nPredlažemo da se u članak 2. doda stavak 2. koji precizira: \"Ovlašteni turistički vodič u kontekstu vođenja zaštićenih cjelina (lokaliteta) je turistički vodič koji je položio posebni dio stručnog ispita za županiju na čijem se području predmetna zaštićena cjelina (lokalitet) nalazi\", time se u daljnjem tekstu bez nejasnoća može koristiti termin \"ovlašteni turistički vodič“.\n\nPredloženi tekst članka 2. (\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.\") vrlo jasno dopušta vodiču bez odgovarajuće licence da o zaštićenoj cjelini ipak govori - (gotovo) ispred samog objekta/lokaliteta primjerice o Areni u Puli iz obližnjeg parka. Stoga je članak potrebno dopuniti na način da zaštita neke cjeline (lokaliteta)  podrazumijeva i sadržajno a ne samo prostorno ograničenje - tako o istoj nitko ne bi mogao nestručno tumačiti ni deset ni sto metara dalje na nezaštićenoj cjelini."]
[77,"Željka Pleš","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama."]
[78,"Josip Horvat","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama."]
[79,"Tin Hrastnik","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama."]
[80,"Sonja Meštrović","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, ZDTVH i kolegice Jasminke Miškulin te molim da ih se uvaži i primjeni.\nSonja Meštrović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ i LSŽ"]
[81,"Maristela Rabak Tomašić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani, \npodržavam komentare UTV Kvarner te ZDTVH te molim da se isti uvaže.\nS poštovanjem,\nMaristela Rabak Tomašić, turistički vodič za IŽ, PGŽ, LSŽ."]
[82,"Sandra Barbiš","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, ZDTVH, kolegice Jasminke Miškulin i molim da ih se sve uvaži."]
[83,"IVICA ŠKRILJEVEČKI","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Svi objekti iz Registra kulturnih dobara Republike Hrvatske bi trebali biti zaštičene cjeline (lokaliteti)."]
[84,"Denis Lipovac","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani, u potpunosti podržavam komentare i nastojanja UTV Kvarner, UTV Liburnija ZDTVH u očuvanju digniteta struke.\nDenis Lipovac turistički vodič"]
[85,"Darko Sorak","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Slažem se s prethodnim stavovima UTV-ova."]
[86,"Daniela Šakan","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, ZDTVH i molim da ih se uvaži i primjeni.\nDaniela Šakan, turistički vodič za PGŽ, LSŽ, IŽ i Zadarska županija"]
[87,"UTV Liburnia","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani, podržavamo stav Udruge turističkih vodiča Kvarnera i Zajednice društava turističkih vodiča Hrvatske. Molimo Vas uvažite komentar i prijedlog struke."]
[88,"Tamara Kapetanović","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, ZDTVH, kolegice Jasminke Miškulin i molim da ih se uvaži i primjeni.\nTamara Kapetanović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, predsjednica UTV Kvarner"]
[89,"Dubravka Domijan Džekić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Podržavam komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia.\nDubravka Domijan Džekić - tur. vodič s licencom za PGŽ i LSŽ"]
[90,"LIVIO KARAVANIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, ZDTVH, kolegice Jasminke Miškulin i molim da ih se uvaži i primjeni.\nLivio Karavanić, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ I LSŽ i Grad Zagreb, dobitnik priznanja “Čovjek-ključ uspjeha u turizmu” HTZ 2010. i PGŽ 2016, dopredsjednik UTV Kvarner"]
[91,"Ante Skračić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Podržavam komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia.\nAnte Skracic, clan udruge Kvarner i turisticki vodic PGZ I LS zupanija, engleski jezik"]
[92,"Seđa Topali","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Slazem se sa nize napisanim komentrima ostalih kolega.\nCitiram:\nČlanak 2 definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\nSeđa Topali, licencirani vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[93,"Ivan Rubil","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\n\nIvan Rubil, licencirani vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[94,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku 2. formulaciju \"samo ovlašteni turistički vodič\" potrebno je izmijeniti, jer \"samo\" nas i struku uopće ne štiti dok god stoji nedorečeno \"ovlašteni\" obzirom da je \"ovlašteni vodič\" i svaki stranac ovlašten od strane Ministarstva za povremeno i povremeno vođenje i zato bi pravilna formulacija trebala biti \"vodič s položenim posebnim dijelom stručnog ispita za županiju na čijem se području navedena zaštićena cjelina (lokalitet) nalazi\". \nPredlažemo da se u članak 2. doda stavak 2. koji precizira: \"Ovlašteni turistički vodič u kontekstu vođenja zaštićenih cjelina (lokaliteta) je turistički vodič koji je položio posebni dio stručnog ispita za županiju na čijem se području predmetna zaštićena cjelina (lokalitet) nalazi\", time se u daljnjem tekstu bez nejasnoća može koristiti termin \"ovlašteni turistički vodič“.\n\nPredloženi tekst članka 2. (\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.\") vrlo jasno dopušta vodiču bez odgovarajuće licence da o zaštićenoj cjelini ipak govori - (gotovo) ispred samog objekta/lokaliteta primjerice o Areni u Puli iz obližnjeg parka. Stoga je članak potrebno dopuniti na način da zaštita neke cjeline (lokaliteta)  podrazumijeva i sadržajno a ne samo prostorno ograničenje - tako o istoj nitko ne bi mogao nestručno tumačiti ni deset ni sto metara dalje na nezaštićenoj cjelini."]
[95,"Snježana Tomažini","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\nSnježana Tomažini, licencirani turistički vodič Zagreb i Zagrebačka županija, Ličko-Senjska, Dubrovačko-N. županija"]
[96,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku 2. formulaciju \"samo ovlašteni turistički vodič\" potrebno je izmijeniti, jer \"samo\" nas i struku uopće ne štiti dok god stoji nedorečeno \"ovlašteni\" obzirom da je \"ovlašteni vodič\" i svaki stranac ovlašten od strane Ministarstva za povremeno i povremeno vođenje i zato bi pravilna formulacija trebala biti \"vodič s položenim posebnim dijelom stručnog ispita za županiju na čijem se području navedena zaštićena cjelina (lokalitet) nalazi\". \nPredlažemo da se u članak 2. doda stavak 2. koji precizira: \"Ovlašteni turistički vodič u kontekstu vođenja zaštićenih cjelina (lokaliteta) je turistički vodič koji je položio posebni dio stručnog ispita za županiju na čijem se području predmetna zaštićena cjelina (lokalitet) nalazi\", time se u daljnjem tekstu bez nejasnoća može koristiti termin \"ovlašteni turistički vodič“.\n\nPredloženi tekst članka 2. (\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.\") vrlo jasno dopušta vodiču bez odgovarajuće licence da o zaštićenoj cjelini ipak govori - (gotovo) ispred samog objekta/lokaliteta primjerice o Areni u Puli iz obližnjeg parka. Stoga je članak potrebno dopuniti na način da zaštita neke cjeline (lokaliteta)  podrazumijeva i sadržajno a ne samo prostorno ograničenje - tako o istoj nitko ne bi mogao nestručno tumačiti ni deset ni sto metara dalje na nezaštićenoj cjelini.  \nPredsjedništvo Udruge turističkih vodiča Kvarnera"]
[97,"Lydia Ćuk","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Uz SVE primjedbe dole niže upisane od strane mojih kolega s kojima se slažem i podržavam ih, želim naglasiti da sam stekla utisak, čitajući Pravilnik, kako autor /autori nisu baš upoznati sa poviješću i kulturom Hrvatske te nemaju ili nije/nisu dobili odgovarajuće smjernice. Pa tako se na popisu nađe rodna kuća I.B. Mažuranić u Slavonskom Brodu, župna crkva u Osijeku, izostavi se konkatedrala u Bakru ili Orion u središtu Vinkovaca; dok se u isto vrijeme zaštićuju privatna vlasništva u koja mi kao turistički vodiči za posjet trebamo posebno kontaktirati vlasnike koji onda vode kroz prostore (dvorac Lužnica) ili, koji su u privatno vlasništvu i nisu za razgled ni posjet zbog devastacije (Stari grad Bosiljevo). Naravno ima toga još, ali....osobno bit ću sretna ako išta uvažite, poučena iskustvom.  \nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[98,"Ana Mlinarić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\nAnaMlinaric"]
[99,"Tamara Granc","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, predlažem: \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\" Obrazloženje: 1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt. 2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji: \"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\n\nTamara Granc"]
[100,"Jasminka Miškulin","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Obzirom da je definicija članka nejasna, molim da se u nastavku doda: ...sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama. Jasna obrazloženja su već napisana i mogu ih samo podržati."]
[101,"Zdravka Vrnoga","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena,  predlažem:\n\n\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\"\n\nObrazloženje: \n1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt.  \n2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji:\n\"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama."]
[102,"Ivana Hustić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","\"Članak 2 - definicija nejasna, a, kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena,  predlažem:\n\n\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\"\n\nObrazloženje: \n1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt.  \n2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji:\n\"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\n\nIvana Hustić, licencirani turistički vodič-grad Zagreb i Zagrebačka županija"]
[103,"Davorin Labus","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani,\n\nKao što su kolegice i kolege u svojim prijašnjim komentarima već naveli, potpuno je nejasno na koji su način lokaliteti uvrštavani na popis zaštićenih lokaliteta i cjelina. U novom popisu izostavljeni su lokaliteti kojima je tamo mjesto, ne samo zbog općeg povijesnog i kulturnog značaja, nego i definicijom pravilnika o popisu zaštićenih lokaliteta i cjelina čl. 70 stavak 4 ''(4) Ministar pravilnikom propisuje popis zaštićenih cjelina (lokaliteta) po županijama, uz prethodno mišljenje ministara nadležnih za kulturu i poslove zaštite prirode.''\nS obzirom na činjenicu da se popis lokaliteta formira uz mišljenje ministara i službi nadležnih za kulturu i poslove zaštite prirode, popis bi minimalno trebao biti sastavljen od lokaliteta koji su pod njihovom ingerencijom i zaštitom. Shodno tome, popis koji je predložen kao popis zaštićenih lokaliteta, je manjkav jer su izostavljene izuzetno bitni kulturni i povijesni lokaliteti.\nČlanak kojim se regulira način formiranja popisa lokaliteta, treba nadopuniti jasnim kriterijima pod kojim su sve strane koje sudjeluju u formiranju istog dužni uvrstiti određeni lokalitet na popis zaštićenih lokaliteta, kako bi se on sačuvao ne samo u kontekstu fizičke konzervacije (o čemu se brine Ministarstvo kulture), već i kroz istinitu i argumentiranu interpretaciju domaćim i stranim gostima od strane licenciranog turističkog vodiča po županijama. \nTako su ovim popisom za područje  Grad Zagreb izostavljene cjeline, područja i lokaliteti koji čine srž povijesnog, kulturološkog i duhovnog identiteta Zagreba. Isto se, naravno, dogodilo i po svim ostalim gradovima i županijama u RH.\nU ime svih turističkih vodiča, molim da se popis pošalje na doradu u nadležna ministarstva (kulture i turizma) i nadopune sa prijedlozima nadopuna koje su kolege već iznijeli. Samo se kompletnim popisom lokaliteta može zaštititi kulturna i povijesna baština RH i licencirani vodiči po županijama, a samim time i osigurati da se, umjesto rada nelicenciranih stranih i domaćih vodiča na crno, novac u državni proračun uplaćuje sukladno Zakonu o radu i Zakonu o pružanju usluga u turizmu kako je bilo i do sada."]
[104,"Iva Popijač Meštrović","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Članak 2.\n\n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota)\nUspinjača i Tomićeva ulica ( kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[105,"vera vujović","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Posebo podržavam i ističem važnost sadržaaja u komentarima kolegica Ivane Zrilić i Jadranke Lepen!!"]
[106,"vera vujović","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Apsolutno je nepotpuna i čak fluidna definicija u članku 2. ako pod ''ovlašteni turistički vodič'' ne stoji precizno ,,turistički vodič ovlašten licencom Županije na čijem području se navedena zašićena cjelina nalazi.\nJe li vam poznato da se u Hrvatskoj ne postaje ovlaštenim vodičem generalno, nego pojedinačno po županijama?"]
[107,"Turistički obrt AMS","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama."]
[108,"Turistički obrt AMS","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Slažem se s ovim što je napisala Božidarka Šćerbe Haupt:\n\"Članak 2 - predlažem izmjenu, a kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, pa stoga predlažem:\n\n\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\"\n\nObrazloženje: \n1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt.  \n2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji:\n\"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\""]
[109,"IVANA KARANIKIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Obzirom na nepostojanje nacionalne licence za turističkog vodiča kojim bi isti mogao voditi na bilo kojem lokalitetu u Republici Hrvatskoj već licenci na razini pojedine županije (o tome vi naravno - NEMATE POJMA), članak 2 je potrebno izmijeniti da glasi kako slijedi:\n\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič koji posjeduje licencu za Županiju na čijem području se navedeni lokalitet nalazi.\n\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Istarsku županiju i Grad Zagreb"]
[110,"IGOR ŽUPANIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Predlažem da se za zaštićene lokalitete jednostavno napravi karta zaštićenih lokaliteta i tako isključi svaka moguća interpretacija koji je objekt ili područje zaštićeno a koji nije. Ako se pređe granica područja bez odgovarajuće dozvole prekršitelj treba biti kažnjen. Tako funkcioniraju mnogi zakoni i na takav način kontrola je puno jednostavnija, postoji zona zabrane gradnje, primorski pojas ili prirodno zaštićeno područje i na takvom pordručju nije moguće obavljati određene radnje ako za to ne postoje jasno propisane dozvole. Jednostavno označiti lokalitete u kojima neovlaštene osobe ne mogu obavljati posao ovlaštenih turističkih vodiča. Na taj način Ministarstvo može jasno i nedvosmisleno ukazati na kojem području strani vodiči/pratitelji mogu tumačiti a na kojima ne mogu, jer će u protivnom biti kažnjeni kao u svakoj normalnoj turističkoj destinaciji."]
[111,"Ivana Zrilić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","citiram Vaš Članak 2.: ''Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.''\n\nBIOGRAD NA MORU, GRAD Biograd na Moru, hrvatski kraljevski grad je izbrisan, nestao je s popis zaštićenih lokaliteta. Neka mi netko objasni kako je to moguće?!!!!?????\n\nBiograd na Moru je hrvatski kraljevski grad koji se prvi put spominje sredinom X. stoljeća, dok je u XI. stoljeću bio sjedište HRVATSKIH kraljeva i biskupa. Najveći procvat Biograd je doživio kao prijestolnica srednjovjekovnih HRVATSKIH vladara, a godine 1102. u njemu je okrunjen i hrvatsko-ugarski kralj Koloman. Brojni materijalni dokazi burne i bogate povijesti biogradskog prostora pohranjeni su u nadasve zanimljivom Zavičajnom muzeju.\n\nBiograd je relativno mali grad, ali apsolutno bogat poviješću iz koje zrcale kršćanske sakralne građevine, Župna crkva Sv. Stošije (1761.), ranoromanička crkva Sv. Ante (XIII. st.), crkva Sv. Roka (XVI.st.). Od drevnih biogradskih zdanja samo je bazilika Sv. Ivana (XI. st. ) preživjela mletačko rušenje Biograda u godini 1125., ali zato na obližnjem Pašmanu još stoji 800 godina star benediktinski samostan Sv. Kuzme i Damjana (1128. god.) i franjevački samostan Sv. Dujma iz XVI. st.\n\nBiograd prvi put spominje bizantski putopisac i car Konstantin VII Porfirogenet u svojem djelu \"De administrando  imperio\" (O upravljanju carstvom) kao naseljeni grad/utvrdu  - castrum et civitas i to pod grčkim imenom \"to Belogradon\", uz osam takvih gradova Knin, Nin, Skradin i dr. te jedini utvrđeni i naseljeni otok Lumbricaton, Levigrada i sl. - današnja Vrgada među svim otocima zadarsko-biogradskog arhipelaga. Biograd i Šibenik osnovali su Hrvati.\n\nZA POČETAK OSOBI KOJA JE SASTAVILA OVAJ PRAVILNIK PREDLAŽEM DA O MOM TROŠKU DOĐE U BIOGRAD NA MORU I PREPUSTI SE DA JU STRUČNO PROVEDEM GRADOM KOJEG JE IZBRISALA S POPISA ZAŠTIĆENIH LOKALITETA! ali što prije, prije nego odem u UAE raditi kao vodič na pješčanim dinama, jer ovdje očito za nas hrvatske državljane nema budućnosti, a ni posla. Česi, Kinezi i ostali će se prošetati slobodno, uzimati naše, izroniti i prstace, gorgonije i periske i ono blago što nam je još ostalo nezaštićeno na morskom dnu, amfore i ostaci povijesti....jer nama je to totalno nebitno:-("]
[112,"Jaderanka Lepen","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Postovani,\n\nPonavljam nama svima vec znano :\n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[113,"Kristina Kovaček","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Poštovani,\nkao što su neki već primijetili, zaštićen lokalitet znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote, no Vi ste se pretežno odlučili za objekte. Smatram da bi cijeli Gornji i Donji grad u Zagrebu trebalo zaštititi kao urbanu cjelinu sa svim njegovim ulicama, trgovima, zgradama i zelenim površinama. Također isto predlažem za sva naselja u Hrvatskoj koja bilježe kontinuitet naseljenosti što od antike što od srednjeg vijeka."]
[114,"obrt Andamo","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Slažem se s komentarima gospodje Viktorije i Božidarke: primijeniti da i prostori objekta te gradski trgovi budu zaštićeni.\n Hvala i lp, Monika Smilovic"]
[115,"Ksenija Andrašević Pataran","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Ako se definicija u Članku 2. nije mijenjala, zašto je popis lokaliteta promijenjen? Jedino što mogu zaključiti je da ste odlučili da smo imali previše baštine i da ona nije previše bitna pa ste smanjili popis. Također, teško je zaključiti po kojem sve principu ste \"skidali\" pojedine lokalitete s do sada važećeg Pravilnika."]
[116,"Rafaella kovačić","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Slažem se s gospođom Šćerbe Haupt o prijedlogu izmjene:\n\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\"\n\nJoš bitnije, pobrinuti se da se to i primjenjuje."]
[117,"Sandra Bortek","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Kako je gospođa Božidarka Šćerbe Haupt komentirala, slažem se da bi rečenica trebala glasiti \"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava ...\" kako bi se nedvosmisleno mogao protumačiti članak - da samo turistički vodič može tumačiti na prostoru na kojem se nalazi objekt..."]
[118,"Božidarka Šćerbe Haupt","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Članak 2 - predlažem izmjenu, a kako bi bilo preciznije njegovo razumijevanje, tumačenje i primjena, pa stoga predlažem:\n\n\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje ili prostor na kojem se nalazi objekt od posebne vrijednosti ili sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo turistički vodič sa položenim posebnim dijelom stručnog ispita za zaštićene cjeline po županijama.\"\n\nObrazloženje: \n1. ovakvom izmjenom ne bi bilo upitno tko smije i ispred nekog zaštičenog objekta tumačiti, bilo bi sasvim jasno da ispred, kao i unutar zaštičenog objekta smije objašnjavati samo onaj turistički vodič koji je položio i posebni dio stručnog ispita. Takvom izmijenjenom formulacijom se ujedno štiti i trg na kojem se nalazi zaštićen objekt.  \n2. Pravilnik mora biti u skladu sa već postojećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu i u skladu sa Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče kojeg pripremate. Niti u jednom slučaju ne postoji zanimanje koje se zove \"ovlašteni turistički vodič\" U Zakonu o pružanju usluga u turizmu, Dio pet, Glava I, član 70, točka 2. stoji:\n\"(2) Na ili u zaštićenim cjelinama (lokalitetima) turistički vodič može pružati usluge ako položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline (lokalitete) po županijama.\""]
[119,"VIKTORIJA MODRIĆ FLIES","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Zašto trgovi koji sadržavaju kulturne, povijesne i druge tradicijske vrednote su u potpunosti zanemareni i nezaštićeni u većini gradova?"]
[120,"IVANA KARANIKIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Odlično ste ovo definirali - a zašto onda to niste primijenili u praksi!?\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Istarsku županiju i Grad Zagreb"]
[121,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima."]
[122,"Katarina Kujundžić","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovani, \n uz dužno poštovanje , ali \nNe slažem se sa Vašim navedenim prijedlogom \n- Korčula (otok Korčula) : kulturno-povijesna cjelina grada Korčule - katedrala sv. Marka, Gradski muzej Korčula te \n- Cavtat: kulturno povijesna cjelina grada Cavtata – crkva Gospe od Snijega i samostan; rodna kuća Vlahe Bukovca \nKorčula i Cavtat bi trebali biti spomenička cjelina (lokalitet) kao cjelina kako sama riječ govori a ne samo navedeni dijelovi , kako ste Vi to naveli........ To stvarno nema smisla, puno turista ni ne ulazi u Katedralu sa vodičem , niti u Gradski muzej Korčule (ovisi o itinereru), niti posjećuje kuću Vlaha Bukovca , niti idu u crkvu Gospe od Snijega i samostan.....čemu onda vodič na tim lokacijama ?! Ukidate nam dio posla , i štetite našem zanimanju !!!\nTakođer dodala bi prijedlog- unijeti kao zaštićeni lokalitet Srđ i Muzej Domovinskog rata i Sokol kulu u Konavlima . \n\nZnači po svemu navedenom,manje više svi vodiči smo se izjasnili skoro u istim stvarima, prijedlozima, komentarima.....konstruktivnim idejama , za dobrobit svih.\n\nZahvaljujem,  i u nadi i iščekivanju rezultata da ipak slušate glas sa terena !!!"]
[123,"Marijana Srgota","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nslažem se sa prijedlozima kolega da se Cavtat i Korčula zaštite kao spomenička cjelina te bih kao prijedlog dodala Muzej Domovinskog rata na Srđu, Soko Grad te mlinove i stupe na Ljutoj u Konavlima."]
[124,"MARIN KRSTULOVIĆ","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Smatram kako bi uz pasus\n-Dubrovnik: Spomenička cjelina grada Dubrovnika (UNESCO) sa zidinama, \ntrebalo dodati: skupa sa fortifikacijskim sustavom brda Srđ i drugih utvrda iz 19. st., koje tvore zajednički fortifikacijskih sustav okolice Dubrovnika, ujedno linija obrane u Domovinskom ratu. \nU fortifikacijski sustav bi trebale spadati slijedeće utvrde; Imperijal, Strinčjera, Delgorgue na Žarkovici, Royal na Lokrumu, utvrde na lokacijama Gradci, Trnovac, Kapele, Pod križem. Za utvrđenu poziciju na Pobrežju nemam saznanja kad je napravljena.\n\nNova zaštićena cjelina \n-Konavoski vodovod, djelovi rimskog vodovoda od Vodovađe do Cavtata, skupa s mlinovima i stupama, na rijeci Ljutoj."]
[125,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Grad Dubrovnik - Brdo Srđ"]
[126,"Marina Zoko Damjanovic","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Postovani,\nslazem se s kolegama i smatram da je potrebno zastititi cjeline, a ne samo pojedinacne stavke unutar njih. Hrvatska zivi od turizma, a lokalni vodic puno bolje poznaje kulturnu bastinu i povijest nekog grada nego stranac. Ovakvim stavom pogoduje se stranim pratiteljima, a lokalne turisticke vodice, koji su ambasadori svoje domovine, stavlja u nepovoljan polozaj. Ako se npr. zastiti samo katedrala ili muzej, a ne i trg na kojem se oni nalaze, vecina turista ce jednostavno preskociti obilazak te katedrale/muzeja te odabrati da im njihov pratitelj objasni sve o crkvi IZVANA, kao sto ce i agencije radije sve prepustiti pratitelju grupe, umjesto da angaziraju i placaju lokalca. Osobno radim kao turisticki vodic vec osam godina, tijekom kojih sam se naslusala nebuloza izrecenih od strane stranca pratitelja, od toga da nikad nisu culi za Kairosa (a vode Trogir) do raznih neistina i lazi o Domovinskom ratu. Zelite li stvarno da nam netko tko ne poznaje hrvatsku kulturu i bastinu (nego nauci par crtica upitne kvalitete s Wikipedije) predstavlja domovinu turistima, umjesto da to odradi osoba koja ovdje zivi i skolovala se za taj posao?\n\nKORCULA: stara gradska jezgra grada Korcule u cjelosti, a ne samo katedrala i muzej\n\nCAVTAT: stara gradska jezgra (pjesacka zona)\n\nLASTOVO: nije uopce spomenuto. Dodati!"]
[127,"MARIJA DUŽEVIĆ RADOŠ","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Predlažem kao i u komentaru gđe Tine Andrijić\n1. da se u zaštićene lokalite Dubrovačko-neretvanske županije uvrste otočići Korčule (škoji) s posebnim naglaskom na otočić Badiju (franjevački samostan iz 15. stoljeća) i otočić Vrnik (kamenolomi)\n2. da se stara povijesna jezgra grada Korčule zaštiti kao cjelina, a ne izdvajajući posebno katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula\n3. u slučaju da i dalje smatrate da treba posebno izdvojiti katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula, onda posebno izdvojite i sjedišta korčulanskih bratovština s pripadajućim crkvama (Svi sveti, sv. Mihovil i sv. Roko) i kuću Marka Pola"]
[128,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nGlede Dubrovačko-neretvanske županije kroz popis je potrebito zaštiti Spomenički cjelinu grada Cavtata, Spomeničku cjelinu grada Korčule ili ukratko za oba grada - pješačku zonu. Zatim, Spomeničku cjelinu otoka Badije te spomeničku cjelinu Delte rijeke Neretve.\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[129,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Podržavamo kolege  u prijedlozima, od kojih polgavito ističemo:\n -  u zaštićene lokalite Dubrovačko-neretvanske županije uvrstiti otočići Korčule (škoji) s posebnim naglaskom na otočić Badiju (franjevački samostan iz 15. stoljeća) i otočić Vrnik (kamenolomi)\n- staru povijesnu jezgra grada Korčule   zaštititi kao cjelinu, a ne izdvajajući posebno katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula, isto vrijedi i za Cavtat\n- unijeti kao zaštićeni lokalitet Srđ i Muzej Domovinskog rata"]
[130,"Sanja  Čikato","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Slažem se s prijedlozima mojih kolega za Cavtat i Korčulu, te još za prijedlog nadodajem Sokol kulu u Konavlima."]
[131,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nGlede Dubrovačko-neretvanske županije kroz popis je potrebito zaštiti Spomenički cjelinu grada Cavtata, Spomeničku cjelinu grada Korčule ili ukratko za oba grada - pješačku zonu. Zatim, Spomeničku cjelinu otoka Badije te spomeničku cjelinu Delte rijeke Neretve.\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[132,"Snježana Tomažini","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nUz prijedloge mojih kolega molim staviti na popis brdo Srđ i muzej Domovinskog rata.\n\nUnaprijed hvala i nadam se da ćete uvažiti naše zamolbe,\n\n\nSnježana Tomažini\nLicencirani vodič grada Zagreba, Zagrebačke Županije,\nLičko-Senjske Županije i Dubrovačko Neretvanske Županije"]
[133,"vera vujović","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Kao što kolege navode, gradovi Cavtat i Korčula trebaju biti zaštićeni, kao i Dubrovnik, kao spomenička cjelina, ne samo izdvojeni dijelovi."]
[134,"Hrvoje Telišman","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Slažem se ponajviše s komentarom kolegice Tine Andrijić koja jako dobro navodi što se izostavilo:\n1. da se u zaštićene lokalite Dubrovačko-neretvanske županije uvrste otočići Korčule (škoji) s posebnim naglaskom na otočić Badiju (franjevački samostan iz 15. stoljeća) i otočić Vrnik (kamenolomi)\n2. da se stara povijesna jezgra grada Korčule zaštiti kao cjelina, a ne izdvajajući posebno katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula\n3. u slučaju da i dalje smatrate da treba posebno izdvojiti katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula, onda posebno izdvojite i sjedišta korčulanskih bratovština s pripadajućim crkvama (Svi sveti, sv. Mihovil i sv. Roko) i kuću Marka Pola\n...\nna to se nadodajem kako bi se posebno obratila pažnja i zaštitilo: \n4. cijelokupno područje Nacionalnog parka Mljeta s posebnim obuhvatom na otočić Sv. Marije tamošnji samostan. Kulturno povijesni te prirodni značaj samog područja NP Mljeta se ne smije nikako zanemariti kao i oceanografski i geološki značaj Malog i Velikog slanog jezera. \n5. područje rijeke Ljute sa mlinicama i utvrda Sokol ili Soko grad\n6. područje Lastovskog otočja se ne smije izostaviti zbog izuzetno specifične gradnje kuća i naravno tu je crkvica sv. Luke iz XI. stoljeća, a u naselju Ubli su iskopine starokršćanske bazilike iz VI. stoljeća. Već četiri stoljeća Lastovo njeguje staru tradiciju pučkog karnevala – Poklada čiju važnost je prepoznalo Ministarstvo kulture Republike Hrvatske i uvrstilo ga na Listu zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara pa također izostavljajući to otočje čini se nepravda prema Jugu Hrvatske i politici Hrvatske u povezivanju kopna i otoka."]
[135,"Turistički obrt AMS","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Kao što kolege navode, gradovi Cavtat i Korčula trebaju biti zaštićeni, kao i Dubrovnik, kao spomenička cjelina, ne samo izdvojeni dijelovi."]
[136,"Matea Andrić","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Cavtat kao i Korčula bi trebali biti zaštićeni kao kulturno-povijesna cjelina,a ne pojedinačno tj.izdvojeni dijelovi."]
[137,"Mia Cvjetković","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovanje,\nIz formulacije \"Cavtat: kulturno povijesna cjelina grada Cavtata – crkva Gospe od Snijega i samostan; rodna kuća Vlahe Bukovca\" nije jasno da li je Cavtat zaštićen kao cjelina/gradska jezgra a što bi svakako trebao biti,kao što je i Dubrovnik."]
[138,"Tina Andrijić","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Poštovano Ministarstvo turizma,\n\nLjubazno molim da razmotrite sljedeće:\n1. da se u zaštićene lokalite Dubrovačko-neretvanske županije uvrste otočići Korčule (škoji) s posebnim naglaskom na otočić Badiju (franjevački samostan iz 15. stoljeća) i otočić Vrnik (kamenolomi)\n2. da se stara povijesna jezgra grada Korčule zaštiti kao cjelina, a ne izdvajajući posebno katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula\n3. u slučaju da i dalje smatrate da treba posebno izdvojiti katedralu sv. Marka i Gradski muzej Korčula, onda posebno izdvojite i sjedišta korčulanskih bratovština s pripadajućim crkvama (Svi sveti, sv. Mihovil i sv. Roko) i kuću Marka Pola\n\nUnaprijed zahvaljujem,\n\nTina Andrijić"]
[139,"Društvo turističkih vodiča Dubrovnik","Članak 3.,\n1. DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA","Smatramo da Cavtat i Korčula trebaju biti zaštićeni, kao i Dubrovnik, kao spomenička cjelina, ne samo izdvojeni dijelovi."]
[140,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Smatram da je važnije i logičnije štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar cjeline. U popisu lokaliteta grada Zagreba, nakon stavke \"Gornji grad: povijesno urbana cjelina\" treba izbrisati sve pojedinačne stavke, te zaštititi cijeli Gornji grad. Ili ako se baš inzistira da se na popisu izdvoje npr. Kamenita vrata treba definirati i koliko daleko od njih osoba bez licence smije stajati i o njima pričati, što je u praksi nemoguće jer bi se to trebalo odrediti za svaki lokalitet posebno. Isto vrijedi i za druge gradove i županije\nBitno je uvrstiti na popis sve kulturno povijesne jezgre gradova, a ne samo one zaštićene od UNESCO-a proglasiti zaštićenim vodičkim lokalitetetima."]
[141,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Zaštićeni lokaliteti bi za PGŽ trebali biti sljedeći:\n1. Kastav: gradska Loža, Volta (ulaz u nekad utvrđeni grad Kastav), Trg Lokvina s Kaštelom, crkvicom sv. Trojice i Delavskom školom, Crekvina - trg i ruševine crkve, ostaci srednjovjekovnih gradskih zidina i 6 kula, crkva sv. Jelene Križarice, Mići zavičajni muzeji,  Muzejska zbirka Kastavštine\n2. Rijeka: Crkva svetog Jeronima i Dominikanski samostan, Crkva Gospe Lurdske i Kapucinski samostan, Katedrala sv. Vida,  Stara Vrata (Rimski luk), Gradski toranj (jedan od najpoznatijih simbola Rijeke), Crkva sv. Fabijana i Sebastijana (vrlo bitna za povijest riječkog zdravstva, posvećena kugi), Sinagoga (jedina namjenski građena sinagoga u Hrvatskoj zaštićena kao nepokretno kulturno dobro), Džamija, Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije i Kosi toranj, HNK Ivan pl. Zajc, kaštel Trsat, franjevački samostan s crkvom Gospe Trsatske, palača Adria, palača šećerane unutar kompleksa Benčić, Koblerov trg i fontana Stari kolodrob, paviljoni Gradske tržnice, svi muzeji bez iznimke (u nekima vode kustosi, u nekima vodiči), Park Mlaka (jedan od najstarijih i najljepših riječkih parkova), lansirna stanica torpeda i kompresorska stanica za punjene torpeda zrakom u sklopu bivše tvornice „Torpedo“ (nadajmo se da će ga obnovit i stavit u funkciju turizma), Trsatska gradina, Trsatsko svetište i franjevački samostanski kompleks.\n3. Novi Vinodolski: Frankopanski kaštel (Novigrad) s Narodnom čitaonicom i muzejem, ostaci rimske utvrde Lopsica, crkva BDM i ostaci Pavlinskog samostana, crkvica Svete Trojice, stolna crkva sv. Filipa i Jakova (bitna za povijest Frankopana), otočić San Marino"]
[142,"Željka Pleš","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Zaštićeni lokaliteti bi za PGŽ trebali biti sljedeći:\n1. Kastav: gradska Loža, Volta (ulaz u nekad utvrđeni grad Kastav), Trg Lokvina s Kaštelom, crkvicom sv. Trojice i Delavskom školom, Crekvina - trg i ruševine crkve, ostaci srednjovjekovnih gradskih zidina i 6 kula, crkva sv. Jelene Križarice, Mići zavičajni muzeji,  Muzejska zbirka Kastavštine\n2. Rijeka: Crkva svetog Jeronima i Dominikanski samostan, Crkva Gospe Lurdske i Kapucinski samostan, Katedrala sv. Vida,  Stara Vrata (Rimski luk), Gradski toranj (jedan od najpoznatijih simbola Rijeke), Crkva sv. Fabijana i Sebastijana (vrlo bitna za povijest riječkog zdravstva, posvećena kugi), Sinagoga (jedina namjenski građena sinagoga u Hrvatskoj zaštićena kao nepokretno kulturno dobro), Džamija, Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije i Kosi toranj, HNK Ivan pl. Zajc, kaštel Trsat, franjevački samostan s crkvom Gospe Trsatske, palača Adria, palača šećerane unutar kompleksa Benčić, Koblerov trg i fontana Stari kolodrob, paviljoni Gradske tržnice, svi muzeji bez iznimke (u nekima vode kustosi, u nekima vodiči), Park Mlaka (jedan od najstarijih i najljepših riječkih parkova), lansirna stanica torpeda i kompresorska stanica za punjene torpeda zrakom u sklopu bivše tvornice „Torpedo“ (nadajmo se da će ga obnovit i stavit u funkciju turizma), Trsatska gradina, Trsatsko svetište i franjevački samostanski kompleks.\n3. Novi Vinodolski: Frankopanski kaštel (Novigrad) s Narodnom čitaonicom i muzejem, ostaci rimske utvrde Lopsica, crkva BDM i ostaci Pavlinskog samostana, crkvica Svete Trojice, stolna crkva sv. Filipa i Jakova (bitna za povijest Frankopana), otočić San Marino"]
[143,"Sonja Meštrović","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, stručnjaka u kulturi: prof. Julije Lozzi Barković, prof. Marijana Bradanovića, Ervina Dubrovića, Palme Karković Takalić, Daine Glavočić, Nikoline Belošević kao i Centra za industrijsku baštinu Rijeka/Kristine Pandža, ZDTVH, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i brojne druge među kojima one TZ Grada Kastva, TZ Grada Raba, UTV Rab i molim da ih se uvaži i primjeni.\nSonja Meštrović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ i LSŽ"]
[144,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Zaštićeni lokaliteti bi za PGŽ trebali biti sljedeći:\n1. Kastav: gradska Loža, Volta (ulaz u nekad utvrđeni grad Kastav), Trg Lokvina s Kaštelom, crkvicom sv. Trojice i Delavskom školom, Crekvina - trg i ruševine crkve, ostaci srednjovjekovnih gradskih zidina i 6 kula, crkva sv. Jelene Križarice, Mići zavičajni muzeji,  Muzejska zbirka Kastavštine\n2. Rijeka: Crkva svetog Jeronima i Dominikanski samostan, Crkva Gospe Lurdske i Kapucinski samostan, Katedrala sv. Vida,  Stara Vrata (Rimski luk), Gradski toranj (jedan od najpoznatijih simbola Rijeke), Crkva sv. Fabijana i Sebastijana (vrlo bitna za povijest riječkog zdravstva, posvećena kugi), Sinagoga (jedina namjenski građena sinagoga u Hrvatskoj zaštićena kao nepokretno kulturno dobro), Džamija, Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije i Kosi toranj, HNK Ivan pl. Zajc, kaštel Trsat, franjevački samostan s crkvom Gospe Trsatske, palača Adria, palača šećerane unutar kompleksa Benčić, Koblerov trg i fontana Stari kolodrob, paviljoni Gradske tržnice, svi muzeji bez iznimke (u nekima vode kustosi, u nekima vodiči), Park Mlaka (jedan od najstarijih i najljepših riječkih parkova), lansirna stanica torpeda i kompresorska stanica za punjene torpeda zrakom u sklopu bivše tvornice „Torpedo“ (nadajmo se da će ga obnovit i stavit u funkciju turizma), Trsatska gradina, Trsatsko svetište i franjevački samostanski kompleks.\n3. Novi Vinodolski: Frankopanski kaštel (Novigrad) s Narodnom čitaonicom i muzejem, ostaci rimske utvrde Lopsica, crkva BDM i ostaci Pavlinskog samostana, crkvica Svete Trojice, stolna crkva sv. Filipa i Jakova (bitna za povijest Frankopana), otočić San Marino"]
[145,"Maristela Rabak Tomašić","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani, \nu potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnija te ostalih uvaženih prof. i kolega.\nS poštovanjem,\nMaristela Rabak Tomašić, turistički vodič za IŽ, PGŽ, LSŽ."]
[146,"Denis Lipovac","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani, u potpunosti podržavam komentare i nastojanja UTV Kvarner, UTV Liburnija ZDTVH u očuvanju digniteta struke.\n Denis Lipovac turistički vodič"]
[147,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Molim da se na predloženi popis uvrsti i -Stara gradska jezgra grada Rijeke - Stara jezgra Vrbnik -Stara jezgra Omišlja - Stara gradska jezgra grada Cresa -Stara gradska jezgra Velog Lošinja - Stara gradska jezgra grada Malog Lošinja -Stara gradska jezgra grada Raba -Stara gradska jezgra Kastva (sa zbirkama tradicijskih obrta, muzejskom zbirkom Kastavštine, Čitalnicom, crkvom sv. Jelene Križarice i Sv. Trojice, crkvom sv. Sebastijana i sv. Fabijana, crkvom sv. Lucije, Ložom, Gradskim vratima, Crekvinom te gradskim zidinama i kulom Žudika) -Golubinjak (Delnice) – park šuma - Japlenški vrh (Delnice) – park šuma - Stara jezgra Lovrana - Stara gradska jezgra grada Opatije sa zaštićenim spomenicima parkovne arhitekture »Angiolina« i »Margarita« - Povijesne austro-ugarske vile u Lovranu - Mošćenice – stara jezgra\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[148,"LIVIO KARAVANIĆ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, stručnjaka u kulturi: prof. Julije Lozzi Barković, prof. Marijana Bradanovića, Ervina Dubrovića, Palme Karković Takalić, Daine Glavočić, Nikoline Belošević kao i Centra za industrijsku baštinu Rijeka/Kristine Pandža, ZDTVH, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i brojne druge među kojima one TZ Grada Kastva, TZ Grada Raba, UTV Rab i molim da ih se uvaži i primjeni.\nLivio Karavanić, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, dobitnik priznanja “Čovjek-ključ uspjeha u turizmu” HTZ 2010. i PGŽ 2016, dopredsjednik UTV Kvarner"]
[149,"Tamara Kapetanović","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare UTV Kvarner, UTV Liburnia, stručnjaka u kulturi: prof. Julije Lozzi Barković, prof. Marijana Bradanovića, Ervina Dubrovića, Palme Karković Takalić, Daine Glavočić, Nikoline Belošević kao i Centra za industrijsku baštinu Rijeka/Kristine Pandža, ZDTVH, TZ Grada Rijeke, kolegica Jasminke Miškulin i Nasrin El Gharni kao i brojne druge među kojima one TZ Grada Kastva, TZ Grada Raba, UTV Rab i molim da ih se uvaži i primjeni.\nTamara Kapetanović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, predsjednica UTV Kvarner"]
[150,"Rocio Ugarte Čulina","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n  U potpunosti se slažem i podržavam komentare UTV Kvarner,UTV Liburnia,TZ Grada Rijeke i nadam se da budu \n  uvažavali i primjenili.Takoder smatram da je važnije štititi cjeline,a ne samo pojedine objekte unutar cjeline.\n  Rocio Ugarte Čulina,licencirani turistički vodič za PGŽ,LSŽ,IŽ,ZŽ."]
[151,"Darko Sorak","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Pridružujem se podršci prijedlozima i komentarima UTV-a Kvarner i UTV-a Liburnija.\n\nDarko Šorak, TV za Primorsko-goransku, Lično-senjsku, Istarsku, Zagrebačku i Zadarsku županiju i Grad Zagreb."]
[152,"DTV Rovinj","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani, \nu potpunosti \"potpisujemo\" prijedloge i komentare UTV Kvarnera i UTV Liburnija kao i njihovih stručnih  gostiju i profesora, čije stručno mišljenje bi se trebalo uzeti u razmatranje."]
[153,"Daniela Šakan","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani, \npodržavam sve navedene prijedloge i komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia.\nDaniela Šakan, licencirani turistički vodič za PGŽ, LSŽ, IŽ, ZŽ"]
[154,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","UZ DOPUŠTENJE PROF. BELOŠEVIĆ objavljujemo njen komentar:\n\nU potpunosti se slažem i podržavam prijedloge Udruge turističkih vodiča Kvarnera i Udruge turističkih vodiča Liburnije. Dugugodišnji sam ovlašteni turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku i Istarsku županiju pa mogu reći da sam dobro upoznata s prilikama na terenu, pri čemu je položaj mojih hrvatskih kolega u najmanju ruku nezavidan. Kao profesor povijesti i povijesti umjetnosti, znam koliko ti ljudi ulažu u sebe i svoje znanje prisustvujući različitim stručnim skupovima, edukacijama i terenskim obilascima kako bi posjetiocima što bolje i kvalitetnije prezentirali lokalnu kulturnu baštinu. Smatram da onu ljudsku komponentu entuzijazma, ponosa i ljubavi prema \"svome\" kraju, gradu ili spomeniku stranome gostu mogu prenijeti samo ljudi koji ga istinski takvim i osjećaju. Iz tog razloga podržavan inicijativu da  pravo vođenja na zaštićenim lokalitetima imaju samo turistički vodiči koji su za taj posao adekvatno educirani u Republici Hrvatskoj. \nTakođer, dijelim nezadovoljstvo kolega s propustima i nelogičnostima Prijedloga Pravilnika o zaštićenim lokalitetima koji je donesen na prijedlog Ministarstva turizma, a po kojemu se proizvoljno brišu zaštićeni lokaliteti. To se posebno odnosi na grad Rijeku, u kojoj su s popisa brisani svojevrsni simboli identiteta i pripadnosti lokalnoj kulturi i tradiciji: Gradski toranj,  paviljoni tržnice, crkva Uznesenja Marijina, kompleks nekadašnjeg augustinskog samostana i crkva Sv. Jeronima. \n\n-- \nDr. sc. Nikolina Belošević, asistent\n\nOdsjek za povijest umjetnosti\n\nAssistant at the Department of Art History\n\nFilozofski Fakultet – Faculty of Humanities and Social Sciences\n\nSveučilište u Rijeci – University of Rijeka\n\nSveučilišna avenija 4, HR-51000 Rijeka"]
[155,"Dubravka Domijan Džekić","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Podržavam komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia.\nDubravka Domijan Džekić - tur. vodič s licencom za PGŽ i LSŽ"]
[156,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","UZ DOPUŠTENJE GOSP. ERVINA DUBROVIĆA, ravnatelja Muzeja grada Rijeke objavljujemo njegov komentar:\n\nPoštovani,\n\nPodržavam sve navedene prijedloge i komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia.\n\nmr.sc. Ervin Dubrović, ravnatelj Muzeja grada Rijeke, \npovjesničar umjetnosti, muzejski savjetnik, dobitnik Nagrade grada Rijeke, Nagrade Hrvatskog muzejskog društva (za izložbu Merika u MGR), počasni član Societa di studi fiumani u Rimu"]
[157,"Ante Skračić","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Podržavam komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia.\nAnte Skracic, clan Udrgue vodica Kvarner i turisticki vodic za Pgz i Ls zupaniju, engleski jezik"]
[158,"PALMA KARKOVIĆ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nSmatram da bi u zaštićene cjeline PGŽ-a svakako trebalo uvrstiti lokalitete i spomenike Rijeke: Crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije, Gradski toranj/uru, nekadašnji Augustinski, danas Dominikanski samostan i Crkvu sv. Jeronima, paviljone tržnice. Njima bih pridružila Crkvu sv. Marka u Baški i grad Rab kao kulturno povijesnu urbanističku cjelinu (ne samo pojedinačne spomenike). Osim navedenih, podržavam prijedloge kolega iz udruga turističkih vodiča Kvarnera i Liburnia. Oni su ti koji su konstantno \"na terenu\", u izravnom kontaktu s turistima, drugim posjetiteljima, turističkim zajednicama, institucijama u kulturi, ali i drugim vodičima. Stoga vjerujem njihovoj procjeni i zalaganju.\nS poštovanjem, \ndr. sc. Palma Karković Takalić\nOdsjek za povijest umjetnosti\nFilozofski fakultet, Sveučilište u Rijeci"]
[159,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","UZ DOPUŠTENJE PROF. GLAVOČIĆ objavljujemo njen komentar:\n\nIzrazito podržavam komentare UTV Kvarner i UTV Liburnia za reviziju prijedloga, koji u ovakvom obliku omogućuje da našu, posebno specifičnu lokalnu, baštinu interpretiraju vodiči nelicencirani u Hrvatskoj. Rijeci je to sada posebno važno kako bi postala atraktivnija turističko - kulturna destinacija što ovisi o interpretaciji i priči lokalnih turističkih vodiča, koji su od presudne važnosti. Hitno treba učiniti sve moguće dopune i uvažavanje novih prijedloga.\nmr.sc. Daina Glavočić, povjesničarka umjetnosti, muzejska savjetnica, \ndobitnica: Nagrade grada RIjeke za promociju likovne umjetnosti, Nagrade za životno djelo Hrv. muzejskog društva, PGŽ-a;\nčlanica Društva povjesničara umjentosti Rijeke, HR ICOM, Društva za promociju industrijske baštine Pro torpedo, Kluba Sušačana, Povijesnog društva Krk"]
[160,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","UZ DOPUŠTENJE PROF. BRADANOVIĆA objavljujemo njegov komentar:\n\nPoštovani, \n\nPodržavam prijedloge UTV Liburnia i UTV  Kvarnera. \n\nS poštovanjem, dr. sc. Marijan Bradanović, izv. prof., predstojnik katedere za istraživanje i zaštitu kulturne baštine, \nSveučilište u Rijeci\nFilozofski fakultet u Rijeci\nOdsjek za povijest umjetnosti"]
[161,"Sonja Tudor","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Slažem se sa svime gore navedenim, posebice s gđom. Kristina Panđa, i Ivana Delač Tomljenović. \nIndustrijska baština Rijeke, ima veliki turistički potencijal i ne smije biti zaboravljena, treba raditi na njenom uključivanju u turističku ponudu Rijeke. (Ulice Ružićeva, i Vodovodna, Mlinovi na Rječini i još mnogo toga). \nA ovim pravilnikom, Primorsko - goranska županija , može slobodno maknuti ovo '' goranska'' jer je Gorski kotar skroz isključen. \nMolim Vas posavjetujte se sa stručnim ljudima iz lokalnih ustanova, cilj mora biti zaštititi naše vrijednosti."]
[162,"Kristina Pandža ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nCentar za industrijsku baštinu, Sveučilište u Rijeci, kao partner  UTV Kvarner i UTV Liburnia u edukaciji njihovih članova, upoznat s baštinom izostavljenom kod pripreme Pravilnika te podržava popise lokaliteta PGŽ, IŽ i LSŽ koje su navedene udruge predložile Ministarstvu za stavljanje na popis zaštićenih u predmetnom Pravilniku te se, sukladno tome, slaže s komentarima istih udruga u ovom esavjetovanju.\n\nSrdačan pozdrav, \nKristina Pandža, mag.educ.hist.et inf., \nstručna suradnica Centra za industrijsku baštinu\nSveučilište u Rijeci\nRadmile Matejčić 2/6, Rijeka"]
[163,"Turistička zajednica grada Rijeke","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Turistička zajednica grada Rijeke podržava sve sudionike u uključenju novih i značajnih lokacija kao zaštićene cjeline te za područje Rijeke molimo da se napravi revizija uvrštenih lokacija u ovaj prijedlog i da se nadopuni sa novim lokacijama koje su od značaja ne samo za povijest Rijeke već i Kvarnera i Hrvatske. Prijedlog novih lokacija: \n- Gradski toranj\n- paviljoni riječke tržnice\n- Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije \n- kompleks nekadašnjeg augustinskog samostana i crkva Sv. Jeronima.\n\nNa temu prijedloga ovog pravilnika, prijedloga lokacija za Rijeku i regiju molimo da se razmotre prijedlozi te moguće druge lokacije za uvrštenje koje su značajne za našu destinaciju, kulturu, tradiciju i običaje te Rijeku kao Europsku prijestolnicu kulture koju će u 2020 godini posjetiti izuzetno veliki broj gostiju i posjetitelja, te nam je svima želja da se o nama značajnim činjenicama, atrakcijama i destinacijama pričaju ispravne i povijesno utemeljene priče od certificiranih turističkih vodiča. \nZahvaljujemo na razmatranju.\nTuristička zajednica grada Rijeke"]
[164,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Molim da se na predloženi popis uvrsti i\n-Stara gradska jezgra grada Rijeke\n- Stara jezgra Vrbnik\n-Stara jezgra Omišlja\n- Stara gradska jezgra grada Cresa\n-Stara gradska jezgra Velog Lošinja\n- Stara gradska jezgra grada Malog Lošinja\n-Stara gradska jezgra grada Raba\n-Stara gradska jezgra Kastva (sa zbirkama tradicijskih obrta, muzejskom zbirkom Kastavštine, Čitalnicom, crkvom sv. Jelene Križarice i Sv. Trojice, crkvom sv. Sebastijana i sv. Fabijana, crkvom sv. Lucije, Ložom, Gradskim vratima, Crekvinom te gradskim zidinama i kulom Žudika)\n-Golubinjak (Delnice) – park šuma\n- Japlenški vrh (Delnice) – park šuma\n-  Stara jezgra Lovrana\n- Stara gradska jezgra grada Opatije sa zaštićenim spomenicima parkovne arhitekture »Angiolina« i »Margarita«\n- Povijesne austro-ugarske vile u Lovranu\n- Mošćenice – stara jezgra"]
[165,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","UZ DOPUŠTENJE PROF. LOZZI objavljujemo njen komentar:\n\nPoštovani,\napsolutno podržavam prijedloge i sugestije udruge turističkih vodiča\nKvarner i Liburnia kao i njihovo nezadovoljstvo s propustima i\nnelogičnostima Prijedloga Pravilnika o zaštićenim lokalitetima koji je\ndonesen na prijedlog Ministarstva turizma. Slažem se s mišljenjem udruge\nda su u Pravilniku proizvoljno brisani zaštićeni lokaliteti, naročito u\ngradu Rijeci, što je posebno zabrinjavajuće s obzirom da je joj je pripala\nčast i obveza 2020. godine odgovorno nositi titulu Europske prijestolnice\nkulture.\n\nProf. dr. sc. Julija Lozzi Barković\nFilozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci\nOdsjek za povijest umjetnosti\nSveučilišna avenija 4"]
[166,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Kao strukovna udruga izradili smo prijedlog popisa zaštićenih lokaliteta,  isključivo s ciljem osiguranja njihova ispravna prezentiranja i tumačenja od strane stručno upućenih. Razumijevanje i stručnu podršku pružili su nam mnogi povjesničari, povjesničari umjetnosti, kustosi i drugi kulturni djelatnici. Sukladno dogovoru dostavili smo Ministarstvu turizma prijedlog popisa na kojemu smo svaki lokalitet stručno obrazložili. Napominjemo da smo, prema uputstvima Ministarstva, značajno smanjili broj lokaliteta i to teška srca i unatoč nezadovoljstvu kolega vodiča i stručnjaka u kulturi.\nNažalost, sada vidimo da osim što objavljeni i predloženi popis od strane ministarstva sadrži greške i niz nelogičnosti, čini se da su proizvoljno brisani naši predloženi lokaliteti, posebice u gradu Rijeci. U trećem najvećem hrvatskom gradu s popisa su brisane lokacije koje čine njegov identitet, primjerice GRADSKI TORANJ, PAVILJONI TRŽNICE, CRKVA MARIJINA UZNESENJA, KOMPLEKS NEKADAŠNJEG AUGUSTINSKOG SAMOSTANA i CRKVA SV. JERONIMA, u koje valja proniknuti dublje od čitanja osnovne vodičke literature da bi se upravo identitet, taj ključ naše baštine mogao kvalitetno približiti gostima. To osobito rastužuje imajući u vidu da je Gradu Rijeci pripala čast i obveza 2020. godine odgovorno nositi titulu Europske prijestolnice kulture te bi se uz očekivani veliki porast gostiju vrlo lako mogla dogoditi inflacija nestručnih vodiča.  Stoga se nadamo da ćete pristigle primjedbe uvažiti i prijedlog popisa lokaliteta dopuniti našim argumentirano obrazloženim lokalitetima kao i  uzeti u obzir opravdana traženja kolega iz Like, s Raba, iz Gorskog kotara, kao i s ostalih područja Lijepe naše.\n\nPredsjedništvo Udruge turističkih vodiča Kvarnera"]
[167,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Gradovi:  Rijeka, Opatija, Lovran, Mošćenice, Kastav, Bakar, Novi Vinodolski, Omišalj, Krk, Vrbnik, Mali Lošinj, Rab - Spomeničke cjeline - pješačka zona.\nOstalo kako stoji.\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[168,"Jasminka Miškulin","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Smatram potrebnim podsjetiti da je Rijeci pripala čast 2020.nositi titulu Europske prijestolnice kulture. Stoga je još tragičnije da su sa popisa zaštićenih cjelina kojega su poslale strukovne udruge izostavljeni važni lokaliteti, i to upravo oni koji svjedoče o kompleksnoj povijesti mojega grada, a za čije je ispravno tumačenje nužno dublje poznavanje i razumijevanje turbulentne povijesti, okolnosti velikih ostvarenja kako umjetničkih tako i industrijskih, a što sve zajedno ima utjecaja na suvremeni život građana Rijeke.\nMolim da sljedeće lokalitete uvrstite na popis:\n1. Gradski toranj s grbom grada (Rijeka). Simbol Rijeke također je slojevita gradnja od srednjovjekovne baze do nekoliko pregradnji ranog novog vijeka i 19. stoljeća, sve nad arheološkim ostatcima iz doba antike. Zbog prisutnosti povijesnog riječkog grba u kombinaciji s reljefnim prikazima habsburških vladara, povijesnim natpisnim pločama ali i događaja iz novije prošlosti poput divljanja ardita za vrijeme D' Annunzijeve uprave nad gradom, ovaj je lokalitet osobito pogodan za preciznije izlaganje etapa složene riječke povijesti, jer je na tom spomeniku moguće u detaljima njegova izgleda koji uključuje i njegove „ožiljke“ moguće tumačiti burna zbivanja.  \n 2. Kompleks ostataka rimskih i starokrscanskih mozaika, crkva Uznesenja Marijina sa zvonikom u Starom gradu (Rijeka). Podno slojevite romaničke, gotičke, barokne i klasicističke crkve pružaju se ostatci njezine ranokršćanske prethodnice bogato ukrašene podnim mozaicima. Još dublje u prošlost sežu rimske terme na rubu antičkoga grada koje i same imaju nekoliko arhitektonskih faza. Mjesto pogodno za tumačenje specifičnosti riječke povijesti, osobito odnosa antičkoga grada Tarsatike prema srednjovjekovnoj Rijeci sv. Vida.\n3. Kameni stup za zastavu – stendarac, crkva sv. Jeronima, Augustinski samostan (Rijeka) Kameni stup za zastavu simbol je rasta i autonomnih težnji jednog lučkog i trgovačkog renesansnog grada koji se našao na crti sukoba Venecije i Habsburga. Stup je smješten na Trgu Riječke rezolucije, još jednom toponimu složene povijesti riječkog Starog grada na kojem se antika isprepliće s kasnom antikom, srednjim vijekom i razdobljem baroka. U srednjem i ranom novom vijeku prostorom dominiraju zgrade augustinskog samostana s crkvom sv. Jeronima a u 19. stoljeću ovdje iz vijećnice na današnjem Koblerovu trgu prelazi gradska uprava. Još jedan kompleks čiju složenu prošlost ne zna ni većina Riječana, pa je stoga posebno važno da i ovaj sklop tumače znalci. Poseban značaj imaju gotičke freske u kapeli Sv. Trojstva čiji značaj nadilazi nacionalne okvire zbog svoje rijetke i neuobičajene ikonografije.\n4. Paviljoni Velike tržnice (Rijeka). Historicistička i secesijska arhitektura riječkog „trbuha grada“ nastajala je na prijelazu 19. u 20 stoljeće. Osobito se ističe zoomorfni ukrasi paviljona ribarnice koje je izveo venecijanski kipar Urbano Bottasso. Paviljoni nisu samo izvanredno arhitektonsko dostignuće svoga vremena, ona danas svjedoče specifičnom svakodnevnom životu grada.\n5. Dvorac Nova Kraljevica (Kraljevica) važan je dio projekta „Putevima Frankopana“ , sa svojim posjetiteljskim centrom omogućeno je upoznavanje s bogatom materijalnom i duhovnom ostavštinom Frankopana i Zrinskih te njihovog značaja na povijest Hrvatske.\n6. otok Grgur\nSvakako podržavam komentare kolege koji traže da se i popisi lokaliteta u Ličko-senjskoj županiji te na otocima Rabu i Cresu revidira i dopuni."]
[169,"Nasrin Elgharni","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Trebalo bi uvrstiti i paviljone Velike tržnice u Rijeci, gradski toranj, trg Riječke rezolucije, otok Grgur, Volosko, crkvu Uznesenja Marijina, kaštel Zrinskih u Brodu na Kupi, povijsnu cjelinu grada Raba. U Rijeci je iduće godine najveća kulturna manifestacija, naravno EPK 2020, moramo misliti o nasljeđu. Grad je izgubio svu svoju industriju, te je upravo EPK inspiracija i nada u toliko željenu transformaciju Rijeke i okolice u moderan turistički grad, grad novih industrija. Bilo bi super kad bi se promišljalo cjelovito i kad bi se vodilo računa o posljedicama propisa. Ovaj popis može učiniti razliku. Ponavljam, molim Vas ne ignorirajte nas."]
[170,"Grad Rab","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\n\nGrad Rab je klasificiran pod br. Z-2700 Povijesna urbana cjelina Raba - Nepokretno kulturno dobro - povijesna cjelina, tj. zaštićena je cijela urbana jezgra, kao i pojedinačni značajniji objekti. Smatramo da grad koji ima zaštićenu urbanu jezgru se ne smije definirati samo kroz zaštićene zgrade nego kao cjelokupni urbani prostor. \nU prilogu navedena opisana kulturna dobra predstavljaju značajnu vrijednost za RH:\n\n- Premužićeve Staze ( I, II,III)\n\n- Barbat ( utvrda Sv. Damjan, crkva Sv. Stjepan)\n\n- Banjol ( crkva Sv. Lucije)\n\n- Kampor ( samostan Sv.Bernardina - Eufemija, Spomen-groblje Kampor,\n  nalazište Kaštelina, šuma Kalifront)\n\n-Mundanije ( crkve Sv. Ilija / Sv. Matej)\n\n- Supetarska Draga ( crkva Sv. Petar, mlinica Malin, )\n\n- staze Geo Parka otok Rab, \n\n- Grad Rab( Zidine i kule, park Komrčar, crkva sv. Kristofora, kapela sv. Franje, kompleks ostataka crkve sv. Ivana Evanđeliste sa zvonikom, crkva sv. Križa, Vila Mahač, crkva sv. Justine sa zvonikom, Palača Galzigna, Palača Dominis, crkva sv. Andrije sa zvonikom i benediktinski samostan, crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije sa zvonikom, crkva i samostan sv. Antuna Opata, park Dorka, crkva sv. Katarina, Knežev Dvor, gradski sat, gradska loža, crkva sv. Nikole, palača Marinelis, palača Dominis, crkva sv. Antuna Padovanskog, palača Nimira, park Boškopin)\nGrad Rab predlaže upis gore navedenoga u Pravilnik o popisu zaštićenih  cjelina (lokaliteta) po županijama."]
[171,"Ivana Delač Tomljenović","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Obavezno dodati lokalitete na području Gorskog kotara (Zeleni Vir, Kamačnik, Bijele i Samarske stijene, spilje Vrelo i Lokvarka i drugi lokaliteti). Ako ne znate sami, uključite ljude iz Gorskog kotara da Vam pomognu.\nGorski kotar zaslužuje i mora biti dio turizma. Ako se želi da ljudi ostaju i da se vraćaju u Gorski kotar, morati ćete prestati sa ignoriranjem ovoga kraja."]
[172,"Turistička zajednica grada Kastva","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nBudući da Kastav ne sačinjavaju samo zidine grada Kastva s crkvom sv. Jelene, crkva sv. Fabijana i Sebastijana, crkva sv. Trojstva kako stoji u Nacrtu pravilnika o popisu zaštićenih cjelina (lokaliteta) po županijama , a Kastav se u Registru kulturnih dobara pod oznakom Z-2687, pored ostalog, navodi kao Kulturno-povijesna urbana cjelina Kastva - nepokretno kulturno dobro - kulturno - povijesna cjelina - zaštićeno kulturno dobro kulturno-povijesna cjelina, molimo Vas da isto uvažite te cijelu povijesno-urbanu cjelinu Kastva unesete u PRAVILNIK O POPISU ZAŠTIĆENIH CJELINA (LOKALITETA) PO ŽUPANIJAMA.\nBili bismo zahvalni kada biste našu sugestiju prihvatili.\n\nSrdačan pozdrav,\nKarmen Puhar Dragičević, stručna suradnica"]
[173,"Turistička zajednica Grada Raba","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nGrad Rab je klasificiran pod br. Z-2700 Povijesna urbana cjelina Raba - Nepokretno kulturno\ndobro - povijesna cjelina, tj. zaštićena je cijela urbana jezgra, kao i pojedinačni značajniji objekti.\nSmatramo da grad koji ima zaštićenu urbanu jezgru se ne smije definrati samo kroz zaštićene\nzgrade nego kao cjelokupni urbani prostor.\n\nMolimo da se naša sugestija uvaži, tj. da se područje cijelog grada Raba tretira kao zaštićeni lokalitet.\n\nIvana Matušan, direktorica Ureda TZG Rab"]
[174,"Udruga turističkih vodiča Rab","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nvezano za gore navedeni naslov želimo vam ukratko obrazložiti zašto predlažemo navedene lokalitete na području otoka Raba.\n\nGrad Rab je klasificiran pod br. Z-2700 Povijesna urbana cjelina Raba - Nepokretno kulturno dobro - povijesna cjelina, tj. zaštićena je cijela urbana jezgra, kao i pojedinačni značajniji objekti. Smatramo da grad koji ima zaštićenu urbanu jezgru se ne smije definrati samo kroz zaštićene zgrade nego kao cjelokupni urbani prostor. \nU prilogu navedena opisana kulturna dobra predstavljaju značajnu vrijednost za RH:\n\n- Premužićeve Staze ( I, II,III)\n\n- Barbat ( utvrda Sv. Damjan, crkva Sv. Stjepan)\n\n- Banjol ( crkva Sv. Lucije)\n\n- Kampor ( samostan Sv.Bernardin - Eufemija, Spomen-groblje Kampor,\n          nalazište Kaštelina, šuma Kalifront)\n\n-Mundanije ( crkve Sv. Ilija / Sv. Matej)\n\n- Supetarska Draga ( crkva Sv. Petar, mlinica Malin)\n\n- Lopar ( Geo Park, Podšilo, crkva Rođenja Blažene Djevice Marije, , crkva Sv. Nikole)\n\n- Grad Rab( Zidine i kule, park Komrčar, crkva sv. Kristofora,kapela sv. Franje,     kompleks ostatakacrkve sv. Ivana Evanđeliste sa zvonikom,\n crkva sv. Križa, Vila Mahač,\n           crkva sv. Justine sa zvonikom, Palača Galzignja, Palača Dominis,\n           crkva sv. Andrije sa zvonikom i benediktinski samostan, crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije sa zvonikom, crkva i samostan sv. Antuna Opata, park Dorka, crkva sv. Katarina, Knežev Dvor, gradski sat, gradska loža, crkva sv. Nikole, palača Marinelis, palača Dominis,\n           crkva sv. Antuna Padovanskog, palača Nimira, park Boškopin)\n\nImajući u vidu gore navedeno, smatramo da baš to predstavlja brand kulturnog turizma na području otoka Raba i itekako opravdava upis u Pravilnik o zašt.lokalitetima.\n\nUdruga turističkih vodiča Rab"]
[175,"vera vujović","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Gdje je na ovom popisu Gorski kotar??\nOvo je nečuveno i za pismeni test osnovnoškolaca, a kamo li za turističke stručnjake vladinih ureda!\nGORSKI KOTAR:\n- Izvor Kupice kod Delnica\n- Nacionalni park Risnjak (cijelo područje od Vrha, Poučne staze Leska i Izvora Kupe)\n- Strogi rezervat Bijele i Samarske stijene\n- Posebni geomorfološki rezervat Zeleni Vir i Vražji prolaz\n- Park šuma Golubinjak\n- Značajni krajobraz Kamačnik\n- Špilja Lokvarka\n- Špilja Vrelo\n- Park šuma Japlenški Vrh\n- Kašteli Zrinskih i Frankopana Brod na Kupi\n- Čabar\n- Severin na Kupi\n- Dvorac Stara Sušica"]
[176,"Jelena Holenko Pirc","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Kao žitelj, turistički djelatnik i licencirani vodič u Gorskom kotaru moram se snažno založiti da se na popis dodaju :\n- Nacionalni park Risnjak (cijelo područje od Vrha, Poučne staze Leska i Izvora Kupe)\n- Strogi rezervat Bijele i Samarske stijene\n- Posebni geomorfološki rezervat Zeleni Vir i Vražji prolaz\n- Park šuma Golubinjak\n- Značajni krajobraz Kamačnik\n- Špilja Lokvarka\n- Špilja Vrelo\n- Park šuma Japlenški Vrh\n- Kašteli Zrinskih i Frankopana Brod na Kupi, Čabar, Severin na Kupi i Stara Sušica\nSmatram da je brisanje svih cjelina osim NP Risnjak sa popisa žestoko nazadovanje u zaštiti Gorskog kotara i poticanja razvoja turizma u ovom zanemarenom i zabačenom kraju. Sada nam se kroz umanjivanje lokaliteta šalje još snažnija poruka da ovo nije kraj pogodan za ulaganje, što zapravo ne može biti dalje od istine kada bi dobili barem malu pomoć od države. Do sada je barem lokalno stanovništvo moglo imati prihod kroz vođenje po zaštičenim cjelinama uz ishodovanje licence, a sada nam oduzimate i to. Smatram ovo potpuno nepoštenim. \nJelena Holenko Pirc\nvlasnica obrta za turističko vođenje Gorskim kotarom Lynx and Fox"]
[177,"KRISTOFOR travel","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nmeni baš nije jasno zašto i po kojim kriterijima se radi ovaj popis ako toliko odskače od već postojećih registara kulturnih dobara RH, kako materijalne i nematerijalne baštine. Primjećujem da su kao gradovi navedeni samo oni pod UNESCO zaštitom. Zašto se jednostavno ne držite prirodnih i kulturnih popisa koje već postoje i navedete do koje razine u ovom pravilniku? Jako mi sve izgleda zbrkano i nekonzistentno. Čemu služi nacionalna nomenklatura registra kulturnog dobra, proglašenje zaštićenih parkova i ostalo pitam se. Samo na primjeru mog malog otoka Raba punog kulturnih i prirodnih spomenika i već zaštićenih cjelina i spomenika; od svega nabrojili ste par ( čak ni sve!) crkve u staroj povijesnoj jezgri a sama ta povijesna jezgra je već zaštićena kao povijesna cjelina i kulturno dobro!\nZ-2700 -Rab-Povijesna urbana cjelina Raba -Nepokretno kulturno dobro - kulturno – povijesna cjelina \nKako onda ovdje na popisu samo par objekata?! Bilo dobro da se donosioci ovog popisa malo informiraju o već postojećem stanju i statusima općenito i pojedinačno, jer mi ovo izgleda jako površno; 4 crkve u gradu Rabu i Goli otok?! I to je popis za Rab?! A gdje je samostan Sv.Bernardina npr ili spomen područje logora u Kamporu?! \nČudi me da nije dodana lokacija Geopark Fruga npr. ili zaštićena šuma Kalifront na popis, što bi bila prava dopuna i nešto novo na popisu, nego navodite pojedinačno objekte u gradu Rabu koji SAV već ima zaštitu kao cjelina, a vi u ovome navodite SAMO 4 objekta?! pa to je degradacija već donesene zaštite grada koji već ima status kulturnog dobra i zaštićenog lokaliteta!\n I kao što sam rekla; koji su to kriteriji?! Nas vodiče pojedinačno se tražilo kroz naše udruge da iznesemo svoje prijedloge još 2017 i konzultira nas se svako malo i onda dobijemo što? Pa valjda bi trebalo uključivati više a ne manje od osnovnog po popisu zaštićenih dobara Ministarstva kulture za prijedlog ovog pravilnika... Sad je ispalo da smo samo gubili vrijeme jer se pravilnik radi bez obzira na struku i ovu turističku i kulturnu i onu koja se bavi zaštitom baštine.  Za koga se onda zaštićuju spomenici; za stanovnike da imaju veću muku života i održavanja istih?  I kome služi ovakav pravilnik? Da ne kopiram sad ovdje popis zaštićenih dobara na otoku Rabu (to ćete sigurno lako naći pri Ministarstvu kulture, povežite se), a što bi SVE trebalo biti unutar ovog pravilnika. Osim toga primjećujem da je popis još deficitarniji kad se gleda popis prirodnih vrijednosti, tj. zaštićena područja prirodne baštine i gdje su kulturni krajobrazi i ruralne cjeline, osim nekoliko ? O čemu to ovisi; o lobiranju određene zajednice ili ima neki ključ drugi? Zašto se kroz ovaj pravilnik ne vidi sinergija 3 važne struke; turizma, kulture i zaštite prirode?\n U prošlom pravilniku  NN 76/2008 što se tiče Raba bilo je zaštićeno; \n- Stara gradska jezgra grada Raba\n- Komrčar (o. Rab) – park šuma\n- Lopar (o. Rab) – značajni krajobraz\n\na sada po ovom novom prijedlogu i manje od toga!\nUglavnom, ovakav prijedlog Pravilnika ne podržavam i da skratim evo dodajem dopunu za Rab;\n- Geopark Fruga, Šuma Kalifront, park Komrčar, zaštićeni značajan krajobraz Lopar\nNadam se da će ovo savjetovanje ipak uroditi puno boljim Pravilnikom od ovog ovdje. Lijep pozdrav, Kristina Maškarin"]
[178,"Sara Santek","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nSlažem se s kolegama i njihovim lokalitetima koje su dodali na popis. Za Opatiju smatram da nije dovoljno zaštititi samo Villu Angiolinu s parkom i kompleks župne crkve sv.Jakova  već i park Sv.Jakov sa kipom \"Djevojka s galebom/Pozdrav moru\", te mjesta kao što su Šetalište slavnih na Slatini, područje Opatije oko ulice Maršala Tita s vilama i hotelima, te Volosko.\n\nSrdačan pozdrav,"]
[179,"Ivana Zrilić","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","- Bakar: osim Kaštel dodati i: gradske zidine, Rimska kuća, Turska kuća, kuća Biskupija, riznica, crkva svetog Andrije Apostola, crkva svete Margarete, crkva Majke Božje od Porta, Magistrat, Palača Marochini – Battagliarini"]
[180,"Ravijojla Novaković","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Opatija: parkovna arhitektura: Park Angiolina, Park sv. Jakov, Park Margarita. \n\nOstalo: Potpisujem komentar UTV Liburnie."]
[181,"UTV Liburnia","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","U nastavku je popis lokaliteta za koje smatramo da bi trebali biti uvršteni. Odnosi se na cijeli prostor županije. Treba još napomenuti, kako je ovo izrazito važno i zbog prirprema i održavanja, te nasljeđa Europske prijestonice kulture. Mnogi gradovi Europe, upravo zahvaljujući toj manifestaciji, postali su atraktivna turističko - kulturna destinacija. Turistički vodiči, interpretcije i priče tu su od presudne važnosti. Učinimo i učinte sve moguće, razmotrite još jednom naše prijedloge i pročitajte obrazloženja. Nadamo se da ćete revidirati ovaj popis na zadovoljstvo svih nas.\n\n\n# Gradski toranj s grbom grada (Rijeka). Simbol Rijeke također je slojevita gradnja od srednjovjekovne baze do nekoliko pregradnji ranog novog vijeka i 19. stoljeća, sve nad arheološkim ostatcima iz doba antike. Zbog prisutnosti povijesnog riječkog grba u kombinaciji s reljefnim prikazima habsburških vladara, povijesnim natpisnim pločama ali i događaja iz novije prošlosti poput divljanja ardita za vrijeme D' Annunzijeve uprave nad gradom, ovaj je lokalitet osobito pogodan za preciznije izlaganje etapa složene riječke povijesti, jer je na tom spomeniku moguće u detaljima njegova izgleda koji uključuje i njegove „ožiljke“ moguće tumačiti burna zbivanja.\n\n# Kompleks ostataka rimskih i starokrscanskih mozaika, crkva Uznesenja Marijina sa zvonikom u Starom gradu (Rijeka). Podno slojevite romaničke, gotičke, barokne i klasicističke crkve pružaju se ostatci njezine ranokršćanske prethodnice bogato ukrašene podnim mozaicima. Još dublje u prošlost sežu rimske terme na rubu antičkoga grada koje i same imaju nekoliko arhitektonskih faza. Mjesto pogodno za tumačenje specifičnosti riječke povijesti, osobito odnosa antičkoga grada Tarsatike prema srednjovjekovnoj Rijeci sv. Vida.\n\n# Kameni stup za zastavu – stendarac, crkva sv. Jeronima, Augustinski samostan (Rijeka) Kameni stup za zastavu simbol je rasta i autonomnih težnji jednog lučkog i trgovačkog renesansnog grada koji se našao na crti sukoba Venecije i Habsburga. Stup je smješten na Trgu Riječke rezolucije, još jednom toponimu složene povijesti riječkog Starog grada na kojem se antika isprepliće s kasnom antikom, srednjim vijekom i razdobljem baroka. U srednjem i ranom novom vijeku prostorom dominiraju zgrade augustinskog samostana s crkvom sv. Jeronima a u 19. stoljeću ovdje iz vijećnice na današnjem Koblerovu trgu prelazi gradska uprava. Još jedan kompleks čiju složenu prošlost ne zna ni većina Riječana, pa je stoga posebno važno da i ovaj sklop tumače znalci. Poseban značaj imaju gotičke freske u kapeli Sv. Trojstva čiji značaj nadilazi nacionalne okvire zbog svoje rijetke i neuobičajene ikonografije.\n\n# Paviljoni Velike tržnice (Rijeka). Historicistička i secesijska arhitektura riječkog „trbuha grada“ nastajala je na prijelazu 19. u 20 stoljeće. Osobito se ističe zoomorfni ukrasi paviljona ribarnice koje je izveo venecijanski kipar Urbano Bottasso. Paviljoni nisu samo izvanredno arhitektonsko dostignuće svoga vremena, ona danas svjedoče specifičnom svakodnevnom životu grada.\n\n# Dvorac Nova Kraljevica (Kraljevica) važan je dio projekta „Putevima Frankopana“ , sa svojim posjetiteljskim centrom omogućeno je upoznavanje s bogatom materijalnom i duhovnom ostavštinom Frankopana i Zrinskih te njihovog značaja na povijest Hrvatske.\n\n# Otok Grgur – od luke do kamenoloma\n\n# Zaštićeni krajolik Kamačnik(Vrbovsko)  2002.g. vodeni je tok velike ljepote koji je usjekao kanjon u vapnenačkim stijenama.Osobita je vrijednost u slikovitom krškom vrelu nepoznate ali velike dubine te u očuvanom živom svijetu čistih gorskih voda, flori i fauni.Udoban posjet omogućuje uređeni pješački put opremljen drvenim mostićima i galerijama. Posebno je zanimljiva Panova poučna staza, sjenica te ostaci pilane koji pricaju o prošlosti životu i radu ljudi ovih krajeva. Ugostiteljski objekt s autohtonom gastro ponudom upotpunjuje doživljaj.\n\n# Kaštel Zrinskih, Brod na Kupi sa stalnim postavom Prirodoslovnog muzeja Rijeka\n\n# Volosko kao ribarsko mediteransko naselje uz vilu Minak, gradsku vijećnicu, vilu Schwegel"]
[182,"Bianca Morožin","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Kolegica Ivana je već dala svoj komentar u vezi Rijeke, dodala bih još:\nKrk: gradska vijećnica\nRab: palača Dominis, Knežev dvor, gradska loža, kula sv. Kristofora, Kula Smjelih \nSupetarska Draga: crkva sv. Petra"]
[183,"KARLA GLAVOČIĆ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Oh da, i da ne zaboravim, a GORSKI KOTAR????? Nisam baš iz tog područja, ali ne vidim nikakav goranski lokalitet (izuzev Risnjaka), pa zar je moguće da Fužine, Delnice s Petehovcem, poučne staze, dvorci Zrninskih i Frankopana???  nemaju nikakav turistički potencijal? PGŽ je toliko novaca uložila u projekt Putevima Frankopana a ovdje ni spomena o lokalitetima u Gorskom kotru. Molim vas ispravite tu nepravdu!"]
[184,"IVANA KARANIKIĆ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Zaštićeni lokaliteti bi za PGŽ trebali biti sljedeći:\n1. Kastav: gradska Loža, Volta (ulaz u nekad utvrđeni grad Kastav), Trg Lokvina s Kaštelom, crkvicom sv. Trojice i Delavskom školom, Crekvina - trg i ruševine crkve, ostaci srednjovjekovnih gradskih zidina i 6 kula, crkva sv. Jelene Križarice, Mići zavičajni muzeji,  Muzejska zbirka Kastavštine\n2. Rijeka: Crkva svetog Jeronima i Dominikanski samostan, Crkva Gospe Lurdske i Kapucinski samostan, Katedrala sv. Vida,  Stara Vrata (Rimski luk), Gradski toranj (jedan od najpoznatijih simbola Rijeke), Crkva sv. Fabijana i Sebastijana (vrlo bitna za povijest riječkog zdravstva, posvećena kugi), Sinagoga (jedina namjenski građena sinagoga u Hrvatskoj zaštićena kao nepokretno kulturno dobro), Džamija, Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije i Kosi toranj, HNK Ivan pl. Zajc, kaštel Trsat, franjevački samostan s crkvom Gospe Trsatske, palača Adria, palača šećerane unutar kompleksa Benčić, Koblerov trg i fontana Stari kolodrob, paviljoni Gradske tržnice, svi muzeji bez iznimke (u nekima vode kustosi, u nekima vodiči), Park Mlaka (jedan od najstarijih i najljepših riječkih parkova), lansirna stanica torpeda i kompresorska stanica za punjene torpeda zrakom u sklopu bivše tvornice „Torpedo“ (nadajmo se da će ga obnovit i stavit u funkciju turizma), Trsatska gradina, Trsatsko svetište i franjevački samostanski kompleks.\n3. Novi Vinodolski: Frankopanski kaštel (Novigrad) s Narodnom čitaonicom i muzejem, ostaci rimske utvrde Lopsica, crkva BDM i ostaci Pavlinskog samostana, crkvica Svete Trojice, stolna crkva sv. Filipa i Jakova (bitna za povijest Frankopana), otočić San Marino\n\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Istarsku županiju i Grad Zagreb"]
[185,"KARLA GLAVOČIĆ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","Ovako: Kozala je dio grada Rijeke sa istoimenim grobljem, naučite bar neke osnovne stvari o ne tako malom hrvatskom gradu, ako Vam je to teško pitajte nekog, pa pitajte makar da vam netko pogleda ove žalosne popise prije nego ih objavite. Nitko ne očekuje da vaši službenici koji ovo sastavljaju znaju sve, ali bar minimum znanja i opće kuture je poželjno očekivati od vas. Drugo - palača Colombis u Cresu??? Zašto je ona bitnija od npr. palače Rodinis? Obje su stambene zgrade i valjda ako ste naveli staru gradsku jezgru grada Cresa kao cijelinu to podrazumijeva i ove stambene \"palače\". \nZašto nisu stavljeni na cijelom području PGŽ i drugdje u RH  SUHOZIDI i povezana gradnja s obzirom da su nedavno uvršteni na UNESCOv popis nematerijalne baštine? (https://ich.unesco.org/en/RL/art-of-dry-stone-w\nalling-knowledge-and-techniques-01393). Žalosno je koliko malo poznajete svoju zemlju i bit će zaista jadno ako ne uvažite komentare jer vam se javljaju ljudi iz struke i sa terena. Ako ovaj popis ostane kakav je samo  ćete nas još više sramotiti. Opatija isto katastrofa..."]
[186,"IVANA KARANIKIĆ","Članak 3.,\n2. PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","ja ne znam koji je idiot sastavljao popis zaštićenih lokaliteta Primorsko-goranske županije i u čijem interesu jer niti lokaliteti u PGŽ ni u  ostalim županijama ne obuhvaćaju  sve ono što trebaju biti zaštićeni lokaliteti. što je s Riječkom urom, što je s Koblerovim trgom, Kosim tornjem i crkvom Uznesenja BDM ispod kojih su pronađeni ostaci rimskih termi i hipokaust, Stara vrata ili Rimski luk - glavni ulaz u središte kasnoantičkoga zapovjedništva rimske Tarsatike, nekadašnja gradska vijećnica - najstarija poznata riječka općinska palača, fontana Stari kolodrob na Koblerovom trgu s tijeskom za papir koji potječe iz nekadašnje tvornice papira, najstarije u ovom dijelu Europe, Trg Riječke rezolucije i stendarac...  I da ne nabrajam dalje. Ako su ovaj popis napravila udruženja vodiča koja djeluju u PGŽ onda neka se svi poklope ušima i sakriju u mišju rupu. Sramotno!\nKao licencirani turistički vodič, vlasnik DMC agencije, licencirani vodič - interpretator baštine s punim pravom zahtijevam od ministra Garija Cappellija koji kao da nije došao iz turističkog nego iz poljoprivrednog sektora, da stopira svako donošenje ovakvog Pravilnika o lokalitetima i prestane pogodovati velikim turoperatorima i masi novopečenih kineskih vodiča koji ne znaju razlikovati glagoljicu od ćirilice, a ovime će dobiti mogućnost tumačiti našu kompleksnu povijest i baštinu. Zaštićeni lokaliteti nisu i ne mogu biti samo crkve i muzeji nego i zgrade, dijelovi grada, parkovi i sl.\nGrad Kastav ima biti u potpunosti zaštićeni lokalitet - svi trgovi jer su povijesno bitni, zgrada Kaštela u kojem se danas nalazi Gradska uprava, Crekvina...\nU Bakru ne može biti samo kaštel zaštićeni lokalitet - što je s Turskom kućom npr.\nU Novom Vinodolskom samo Frankopanski kaštel!? Šta je s Kraljevicom?\n\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Istarsku županiju i Grad Zagreb"]
[187,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Ovako velika županija da ima samo 3 stavke navedene je stvarno sramotno. \n\nUz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su s bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit.\nS poštovanjem \nKristina Polšak, licencirani vodič za GZ, ZŽ, LSŽ"]
[188,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Ovako velika županija da ima samo 3 stavke navedene je stvarno sramotno. \n\nUz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su s bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit."]
[189,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Golubnjača 1 (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nGolubnjača 2 (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nNacionalni park Plitvička jezera - spomenik Josipu Joviću, prvom poginulom hrvatskom redarstveniku u Domovinskom ratu (\"Krvavi uskrs\")"]
[190,"Maristela Rabak Tomašić","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Podržavam sve navedene prijedloge i komentare kolega i udruga te molim da se isti uvaže.\nS poštovanjem,\nMaristela Rabak Tomašić, turistički vodič za IŽ, PGŽ, LSŽ."]
[191,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Uz postojeće trebalo bi navesti svakako: 1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo 2) Muzej Like - Gospić 3) Stari grad Sokolac - Brinje 4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje 5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz 6) Fortica - Karlobag 7) Pećinski park Grabovača 8) Cerovačke špilje\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[192,"Daniela Šakan","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Podržavam prijedloge i komentare kolega.\nDaniela Šakan, licencirani turistički vodič za PGŽ, LSŽ, IŽ, ZŽ"]
[193,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[194,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Podržavamo komentare i prijedloge naših kolega. \n\nPredsjedništvo Udruge turističkih vodiča Kvarnera"]
[195,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Uz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača\n8) Cerovačke špilje"]
[196,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Grad Senj Spomenička cjelina - pješačka zona; kula Nehaj\nuz SVE navedeno od mojih kolega ...\nGrad Otočac - Gačanski park hrvatske memorije,\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[197,"BOSILJKO DOMAZET","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Stjepan Klarić, vlasnik Ninedas obrt za turizam, usluge i trgovinu i vodič za Zagreb i Zagrebačku županiju: Uz postojeće trebalo bi navesti svakako: 1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo 2) Muzej Like - Gospić 3) Stari grad Sokolac - Brinje 4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje 5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz 6) Fortica - Karlobag"]
[198,"Snježana Tomažini","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nUz prijedloge mojih kolega molim staviti na popis:\n\nNP Plitvice (bez obzira što se nalaze na popisu pod Nacionalni parkovi, naime uvijek je bilo upitno da li treba posebno odobrenje za vođenje ili ne) - (prirodna vrednota)\nCerovečke špilje - (prirodna vrednota)\nLunski maslinik na Pagu - (prirodna vrednota)\n\nUnaprijed hvala i nadam se da ćete uvažiti naše zamolbe,\n\n\nSnježana Tomažini\nLicencirani vodič grada Zagreba, Zagrebačke Županije,\nLičko-Senjske Županije i Dubrovačko Neretvanske Županije"]
[199,"Hrvoje Telišman","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Molit ću lijepo u cilju zaštite najveće Hrvatske županije i njenih ljudi da se u formulaciju unesu zaboravljeni dijelovi:\n\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n8) Cerovačke špilje \n9) Park prirode Velebit kao cjelina \n10) NP Plitvička jezera koji se ne smije izostaviti. To je nacionalno blago naše Hrvatske i oko tog NP se krvarilo u Domovinskom ratu i da se zaboravi?!?\n11) Lunski maslinici (Lun na otoku Pagu kao dijelu ove županije) Jedino područje divlje masline na Jadranu. Kao takvo je zaštićeno je 1963.godine, tj. proglašeno botaničkim rezervatom. U oazi mira i najljepšeg kutka otoka Paga  raste oko 80 000 stabala među kojima se posebno ističu oko 1500 divljih maslina čija je prosječna starost oko tisuću i dvije stotine godina. Tisućljetni kulturni krajolik izrvsno sačuvani svjedok tradicijskog mediteranskog poljodjeljstva."]
[200,"vera vujović","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Svakako još dodati: \n\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrilo, Gacka vrilo i Klanac vrilo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Otočac - Crkva Presvetog Trojstva i Crkva Velemučenika Georgija\n6) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n7) Karlobag - Fortica\n8) Pećinski park Grabovača?Kako je moguće da je to izostavljeno? Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode"]
[201,"Tijana Vrdoljak Han ","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Uz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su s bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit."]
[202,"Željka Pleš","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Uz postojeće trebalo bi navesti još:\n\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača"]
[203,"IVANA KARANIKIĆ","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Molim da se osim navedenih zaštićenih lokaliteta obavezno unesu i sljedeći:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača - uvrstiti ovdje ili u sklopu Parka prirode\nŠto je sa Cerovačkim spiljama? uvrstiti ih po istom principu kao Pećinski park Grabovača"]
[204,"Ivana Zrilić","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Uz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit."]
[205,"IVANA VIŠEK","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nBilo bi lijepo da se izjasnite pod koju županiju na kraju spada NP PLITVIČKA JEZERA?\nUz postojeće lokalitete koje ste vi naveli smatram da je pod obavezno  dodati sljedeće:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su s bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit."]
[206,"Mario Vurnek","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Apsolutno se slažem da bi uz postojeće trebalo navesti:\n\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača"]
[207,"Obrt za usluge Šelendić","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Ovako velika županija da ima samo 3 stavke navedene je stvarno sramotno. \n\nUz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su s bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit."]
[208,"UTV Liburnia","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Što je Mediteran? Maslina više od ičeg, stoga molimo zaštite i to naše blago. \n# Lunski maslinici(Lun) Jedino područje divlje masline na Jadranu. Kao takvo je zaštićeno je 1963.godine, tj. proglašeno botaničkim rezervatom. U oazi mira i najljepšeg kutka otoka Paga  raste oko 80 000 stabala među kojima se posebno ističu oko 1500 divljih maslina čija je prosječna starost oko tisuću i dvije stotine godina. Tisućljetni kulturni krajolik izrvsno sačuvani svjedok tradicijskog mediteranskog poljodjeljstva"]
[209,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Ovako velika županija da ima samo 3 stavke navedene je stvarno sramotno. \n\nUz postojeće trebalo bi navesti svakako:\n1) Vrela rijeke Gacke - Majerovo vrelo, Gacka vrelo i Klanac vrelo\n2) Muzej Like - Gospić \n3) Stari grad Sokolac - Brinje\n4) Kapela sv. Fabijana i Sebastijana - Brinje \n5) Bijeli Potoci - Kamensko - značajni krajobraz\n6) Fortica - Karlobag\n7) Pećinski park Grabovača? kako je moguće da je to izostavljeno. Nije stavljeno da je u sklopu parka prirode . \n\nCerovačke špilje do sada su s bili zaštićeni lokalitet u sklopu PP Velebit, u ovom nacrtu pravilnika o lokalitetima nisam vidjela da su navedene pod PP Velebit."]
[210,"Grga K","Članak 3.,\n3. LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA","Dodati:\n- Izvori rijeke Gacke (grad Otočac)\nKao prirodno-kulturno-povijesno-tradicijska cjelina zaslužuje takav status."]
[211,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Šibenik - Spomenička cjelina grada - Pješačka zona; tvrđave: sv.Mihovila, sv.Ivana,sv. Nikole, Barone\nuz SVE što su naveli kolege\notok Zlarin, \ngrad Skradin - Spomenička cjelina, pješačka zona \nGrad Knin - Trg Ante Starčevića - Spomenik 'Oluja 95' \nOklaj (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)"]
[212,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Grad Knin - Trg Ante Starčevića - Spomenik 'Oluja 95' \nOklaj (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)"]
[213,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Šibenik - Spomenička cjelina grada - Pješačka zona; tvrđave: sv.Mihovila, sv.Ivana,sv. Nikole, Barone\nuz SVE što su naveli kolege\notok Zlarin, \ngrad Skradin - Spomenička cjelina, pješačka zona"]
[214,"NATALIJA NOVAKOVIĆ","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Poštivani,\nsmatram da se uz navedeno na području Splitsko-dalmatinske županije treba jos zastititi podrucje geoparka Vis te lokaliteti u Kaštelima: Dvorci-Kaštilci, Crkvice na podrucju Bijaća, Mujina pećina, stara maslina te iskopine na resniku.\nŠto se tiće Šibensko-kninske županije neophodno je dodati cijelu povijesnu jezgru grada Šibenika, Skreadin, Meštrovićev mauzolej u Otavicama te nacionalne parkove Krka i Kornati."]
[215,"IVICA ŠKRILJEVEČKI","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Šibenik: kulturno povijesna cjelina grada Šibenika - U CJELINI TREBA BITI ZAŠTIČENI LOKALITET\nSKRADIN: KULTURNO POVIJESNA CJELINA GRADA SKRADINA -U CJELINI ili barem crkva Porođenja BDM sa zvonikom, Turina - gradina knezova Šubića Bribirskih, crkva sv. Jerolima, crkva sv. Spiridona\nKULTURNO-POVIJESNI SPOMENICI UNUTAR NP KRKA a naročito franjevački samostan na otoku Visovcu na rijeci Krki, te ostaci utvrda Trošenj i Nečvenj."]
[216,"Marina Zoko Damjanovic","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Postovani,\nslazem se s kolegama i smatram da je potrebno zastititi cjeline, a ne samo pojedinacne stavke unutar njih. Hrvatska zivi od turizma, a lokalni vodic puno bolje poznaje kulturnu bastinu i povijest nekog grada nego stranac. Ovakvim stavom pogoduje se stranim pratiteljima, a lokalne turisticke vodice, koji su ambasadori svoje domovine, stavlja u nepovoljan polozaj. Ako se npr. zastiti samo katedrala ili muzej, a ne i trg na kojem se oni nalaze, vecina turista ce jednostavno preskociti obilazak te katedrale/muzeja te odabrati da im njihov pratitelj objasni sve o crkvi IZVANA, kao sto ce i agencije radije sve prepustiti pratitelju grupe, umjesto da angaziraju i placaju lokalca. Osobno radim kao turisticki vodic vec osam godina, tijekom kojih sam se naslusala nebuloza izrecenih od strane stranca pratitelja, od toga da nikad nisu culi za Kairosa (a vode Trogir) do raznih neistina i lazi o Domovinskom ratu. Zelite li stvarno da nam netko tko ne poznaje hrvatsku kulturu i bastinu (nego nauci par crtica upitne kvalitete s Wikipedije) predstavlja domovinu turistima, umjesto da to odradi osoba koja ovdje zivi i skolovala se za taj posao?\n\nSIBENIK: stara gradska jezgra u cjelosti (pjesacka zona), ukljucujuci i trg pred katedralom\n\nSKRADIN: stara gradska jezgra, tvrdava\n\nOTAVICE: Mestrovicev mauzolej\n\nDRNIS: utvrda Gradina"]
[217,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","DRNIŠ - utvrda Gradina OTAVICE - crkvica Presvetog otkupitelja (Meštrovićev mauzolej)\n- grad Skradin (gradjen na temelju rimskog grada Scardone) I po meni najvažnije: - vrela rijeke Cetine (Veliko vrilo, Vukovića i Batića).\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[218,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[219,"Udruga turističkih vodiča Mihovil Šibenik","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Slažemo se s kolegama i navodimo važnost lokaliteta Gradina u Drnišu, Crkvu Presvetog Otkupitelja i Skradin.\nDrniška Gradina\nU srednjem vijeku je sagrađena Gradina čiji su se ostaci do danas očuvali samo na njezinom južnom dijelu. Upravo ti ostaci i danas dominiraju gradom, predstavljaju njegov simbol i spomenik su kulture.\n\nCrkva Presvetog Otkupitelja s grobnicom obitelji Meštrovića.\nCrkva Presvetog Otkupitelja posljednje je počivalište velikog hrvatskog kipara Ivana Meštrovića, kao i najbližih članova njegove obitelji.\nRadi se o arhitektonskom projektu Ivana Meštrovića kojeg su realizirali su arhitekti Harold Bilinić i Lavoslav Horvat te graditelj Marin Marasović.\nCrkva s okolnim zemljištem proglašena je memorijalnim prirodnim spomenikom, a 1967. zaštićena je Zakonom o zaštiti spomenika kulture kao nepokretni spomenik kulture.\n\nSkradin\nSkradin je grad koji je izrastao na temelju rimske Scardone. Radi se o gradu s bogatom i slavnom povijesti.\nDanas je cijela gradska jezgra zaštićeni spomenik kulture.\nKulturnu baštinu Skradina čini ukupno 18 kulturnih dobara. \nPokretna zaštićena kulturna dobra su: orgulje i inventar crkve Porođenja Blažene Djevice Marije te oltar i oltarna pregrada iz crkve sv. Jeronima. Orgulje su djelo Francesca Daccija iz 1776. godine. Posebno je zanimljiv i dragocjen njihov izvorni pamučni zastor, koji se smatra najljepšim sačuvanim prospektnim zastorom u Dalmaciji. Ostatak bogatog inventara župne crkve čine slike, skulpture i liturgijski predmeti od drva i metala te liturgijsko ruho. Najvrjednijim predmetima smatraju se oltarna pala Bogorodica s Djetetom i svetim Ivanom, dvije slike (Navještenja i Getsemani) talijanskog slikara Antonia Zuccara s kraja 19. stoljeća te kaleži i procesijski križevi.\nVažne zamenitosti: Crkva Male Gospe sa zvonikom, pravoslavna crkva Sv. Spiridona, crkve Sv. Petka i Sv. Jeronima.\nOsim što je važan povijesni lokalitet, zbog blizine NP Krka, te same njegove posjećenosti, Skradin je posao jedan od najvažijih turistički lokaliteta županije."]
[220,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Šibenik - Spomenička cjelina grada - Pješačka zona; tvrđave: sv.Mihovila, sv.Ivana,sv. Nikole, Barone\nuz SVE što su naveli kolege\notok Zlarin, \ngrad Skradin - Spomenička cjelina, pješačka zona \nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[221,"Ana Mlinarić","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","DRNIŠ - utvrda Gradina\nOTAVICE - crkvica Presvetog otkupitelja (Meštrovićev mauzolej)\nAna Mlinaric"]
[222,"VIKTORIA PERIŠIĆ CAKTAŠ","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","DRNIŠ - utvrda Gradina\nOTAVICE - crkvica Presvetog otkupitelja (Meštrovićev mauzolej)"]
[223,"obrt Andamo","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","Na popisu vrijedi dodati:\n  - grad Skradin (gradjen na temelju rimskog grada Scardone)\n \nI po meni najvažnije:\n- vrela rijeke Cetine (Veliko vrilo, Vukovića i Batića)."]
[224,"Ines Milic","Članak 3.,\n4. ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA","DRNIŠ - utvrda Gradina, simbol grada, spomenik kulture, definitivno zaslužuje biti na popisu\nOTAVICE - crkvica Presvetog otkupitelja (Meštrovićev mauzolej) \nOva dva lokaliteta zaslužuju zaštitu s obzirom na svoju povijesnu i kulturnu važnost i vrijednost."]
[225,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Da ne duljim, dovoljno je svatko od kolega nabrojao sve sto se izostavilo, a opravdani su razlozi da se nadu na listi. Molim da se iste uvaži i izmjeni popis."]
[226,"Nikol Šišejković","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nsmatram da uz navedeno za Hvar i Vis još treba dodati:\n1) za otok Hvar:\n-Grad Hvar: Utvrda Napoljun\n-Pakleni otoci- značajan krajobraz\n-Kulturno-povijesna cjelina Velog i Malog Grablja\n-Kulturno-povijesna cjelina Humac\n-Kulturni krajolik uz staru panoramsku cestu Hvar-Stari Grad zbog suhozida, trima, japjenice...\n-Urbana cjelina Jelsa- crkva sv Marije, crkva sv. Ivana, muzej općine Jelsa, utvrda Tor\n-Urbana cjelina Pitve- crkva sv Jakova, vinogradarski muzej\n-Otok Zećevo-značajn krajobraz\n2) za Vis:\n- kulturno-povijesna jezgra grada Vis - lokalitet Issa, franjevački samostan i crkva Sv. Jeronima (Prirovo), crkva Gospa od Spilica, utvrda Batarija  \n-Biševo- Modra špilja \n-Kulturno-povijesna jezgra grada Komiže\n\nSrdačan pozdrav,\nNikol"]
[227,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Grad Split - Muzej Domovinskog rata"]
[228,"Marina Zoko Damjanovic","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Postovani,\nslazem se s kolegama i smatram da je potrebno zastititi cjeline, a ne samo pojedinacne stavke unutar njih. Hrvatska zivi od turizma, a lokalni vodic puno bolje poznaje kulturnu bastinu i povijest nekog grada nego stranac. Ovakvim stavom pogoduje se stranim pratiteljima, a lokalne turisticke vodice, koji su ambasadori svoje domovine, stavlja u nepovoljan polozaj. Ako se npr. zastiti samo katedrala ili muzej, a ne i trg na kojem se oni nalaze, vecina turista ce jednostavno preskociti obilazak te katedrale/muzeja te odabrati da im njihov pratitelj objasni sve o crkvi IZVANA, kao sto ce i agencije radije sve prepustiti pratitelju grupe, umjesto da angaziraju i placaju lokalca. Osobno radim kao turisticki vodic vec osam godina, tijekom kojih sam se naslusala nebuloza izrecenih od strane stranca pratitelja, od toga da nikad nisu culi za Kairosa (a vode Trogir) do raznih neistina i lazi o Domovinskom ratu. Zelite li stvarno da nam netko tko ne poznaje hrvatsku kulturu i bastinu (nego nauci par crtica upitne kvalitete s Wikipedije) predstavlja domovinu turistima, umjesto da to odradi osoba koja ovdje zivi i skolovala se za taj posao?\n\nSPLIT: kompletno zastititi podrucje cijele Dioklecijanove palace i stare gradske jezgre oko nje plus park sumu Marjan\n\nSOLIN: uz Dioklecijanov akvedukt i Suplju crkvu, zastititi i arheolosku zonu Solin-Salona, S UKLJUCENIM nekropolama Manastirine, Kapljuc i Marusinac, zatim podrucje Gospina otoka, arheoloski lokalitet Gradina, Rizinice\n\nKASTELA: u prijedlogu nema niti jedan lokalitet s podrucja Kastela, a znamo kakvu su vaznost ona imala u povijesti. Zastititi bar dvorac Vitturi i Muzej grada Kastela u njemu, Nadbiskupski kastel u Kastel Sucurscu, crkva Gospe Stomorije u K.Novom i njen Biblijski vrt.\n\nOMIS: stara gradska jezgra Omisa (pjesacki dio)\n\nSINJ: uz ono sto vec pise u prijedlogu, zastititi staru gradsku jezgru Sinja, Muzej Cetinske krajine\n\nTRILJ: uz Gardun, zastititi i kulu Nutjak\n\nVIS: uz lokalitet Isse, zastititi i povijesne gradske jezgre gradova Visa i Komize\n\nMAKARSKA: stara povijesna jezgra\n\nIMOTSKI: Modro i Crveno jezero"]
[229,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Split - Spomenička cjelina grada - pješačka zona, Park šuma Marijan u cjelosti Makarska, Omiš - Spomenička cjelina grada - pješačka zona uz sve navedeno od strane kolega vrela i kanjon rijeke Cetine Crveno i Modro jezero\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[230,"Muzej grada Kaštela","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nU predloženi popis zaštićenih cjelina nije uvrštena ni jedna zaštićena cjelina iz Kaštela. U registar kulturnih dobara Ministarstva kulture Republike Hrvatske uvršten je 51 lokalitet s područja Kaštela, od kojih neki nadilaze lokalnu važnost, pa nam nije jasno koji su kriteriji uvrštavanja pojedinih lokaliteta.\nPredlažemo uvrštavanje sljedećih lokaliteta: \n1. Kulturno-povijesne cjeline naselja Kaštel Sućurac, Kaštel Gomilica, Kaštel Kambelovac, Kaštel Lukšić, Kaštel Stari, Kaštel Novi, Kaštel Štafilić i Nehaj.\n2. Lokalitet Putalj s crkvom Sv. Jurja u Kaštel Sućurcu.\n3. Crkva Sv. Kuzme i Damjana u Kaštel Gomilici.\n4. Crkva Sv. Mihovila u Lažanima u Kaštel Kambelovcu.\n5. Crkva Sv. Lovre od Ostroga s prapovijesnom gradinom i srednjovjekovnom utvrdom u Kaštel Lukšiću.\n5. Crkva Sv. Jurja u Radunu.\n6. Crkva Sv. Ivana na Birnju s prapovijesnom gradinom i kasnoantičkom utvrdom.\n7. Crkva Sv. Jurja od Žestinja u Rudinama.\n8. Arheološki park -antički grad Sikuli u Resniku kod Kaštel Štafilića.\n9. Crkva Sv. Onofrija s prapovijesnom gradinom Veli Bijać kod Kaštel Štafilića.\n10. Crkva Sv. Marte (grad Trogir).\n11. Mujina pećina (općina Prgomet).\n12. Muzej grada Kaštela u kaštelu Vitturi u Kaštel Lukšiću.\n13. Ispostava Muzeja grada Kaštela u Nadbiskupskom kaštelu u Kaštel Sućurcu.\n14. Crkva sv. Marije od Špiljana (Stomorija) s Biblijskim vrtom.\n15. Stara maslina u Kaštel Štafiliću.\n16. Botanički vrt OŠ Ostrog u Kaštel Lukšiću."]
[231,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Split - Spomenička cjelina grada - pješačka zona, Park šuma Marijan u cjelosti\nMakarska, Omiš - Spomenička cjelina grada - pješačka zona\nuz sve navedeno od strane kolega\nvrela i kanjon rijeke Cetine\nCrveno i Modro jezero\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[232,"Talijan Suzana","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Na popis zaštićenih lokaliteta za grad Split treba posebno izdvojiti Dioklecijanovu palaču u cijelosti kao zaštićeni lokalitet jednako kao što su izdvojene dubrovačke zidine ili antički forum u Zadru.\nPredlažem: kulturno-povijesna cjelina grada Splita unutar baroknih bedema, Dioklecijanova palača u cijelosti"]
[233,"Aneta Pivac","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","\"Makarska -franjevački samostan i crkva sv. Marije\"\nU samostanu žive fratri pa nije baš za razgledavanje, a crkva sv. Marije je zatvorena i otvara se samo za potrebe malobrojnih koncerata - koji je smisao zaštite tih mjesta kad nisu u turističkoj funkciji. Zašto nije zaštićena stara gradska jezgra kao cijelina? To bi imalo puno više smisla, jer ovako u stvari u Makarskoj svatko može voditi goste."]
[234,"VIKTORIA PERIŠIĆ CAKTAŠ","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Na popis definirati i  nadodati :\nGradsku jezgru Sinja i Imotskog,Hvara,Omiša,Makarske,Komiže  uz dodatak povijesno - kulturno - prirodnih lokaliteta koji se nalaze izvan samog centra.U protivnom ako se samo određeni objekti zaštite unutra se neće ni ulaziti već će strani vodiči vođenje obaviti vani i pustiti goste da eventualno sami uđu.\nCrveno i Modro jezero,\nPark šumu Marjan (Židovsko groblje)\nSustipan,\nŠpilja Vranjača Dugopolje/Kotlenice,\nProširenje zaštite otoka Visa,\nOtok Biševo kao cjelinu,\nKanjon Cetine i Radmanove mlinice,\nU Splitu svakako naznačiti kulturno povijesna cjelina grada Splita sa Dioklecijanovom palačom u cijelosti (UNESCO), \n Utvrde Čačvinu, Nutjak, mlinice na izvoru Rude i Graba i Muzej Triljske krajine,\nRižinice,crkve svetog Stjepana i svete Marije na Gospinom otoku,Gašpina mlinica\nZmajeva špilja otok Brač.\n\nLp"]
[235,"obrt Andamo","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Treba dodati na popis:\n - gradske jezgre Sinja, Makarske i Imotskog\n - staru gradsku jezgru Omiša (ne samo Mirabelu i crkvu sv.Petra) kao i Radmanove mlinice\n - kanjon Cetine: \n   i povijesno je bio dio nekadašnje Poljičke Republike. Autohtona kulinarska ostavština tog područja je Soparnik (nematerijalno zaštićeno  kulturno dobro UNESCA)\n-  Crveno i Modro jezero:\n   geomorfološki biseri u RH\n - Modra špilja na otoku Biševo\n te\n- park šuma Marjan:\n  ne samo prirodno blago, nego i kulturno (srednjovjekovne crkvice, pustinjačke eremitaže, te staro židovsko groblje iz  16. stoljeća)\nHvala i lp"]
[236,"AJLIN ANDREIS SARUN","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Treba svakako zaštiti Dioklecijanovu palaču.To je cjelina za sebe i nema razloga da se kao takva i ne zaštiti."]
[237,"Dubravka Topić","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","U  većini slučajeva nema smisla izolirati i stavljati pod zaštitu određene objekte, bez prostora na kojemu se nalaze. Ako je zaštićena palača ili crkva a ne trg ili ulica ispred, nitko ni ulaziti neće. Gradske jezgre gradova poput Imotskog, Sinja, Makarske, Hvara, Omiša, Visa, Komiže,... bi trebale biti kompletno zašticene. Uz dodatak povijesno - kulturno - prirodnih lokaliteta koji se nalaze izvan samog centra. \nTakođer na popisu nedostaju brojne prirodne cjeline kao i prostor ili objekti vezani za njih. Spominjem  Cetinu kao primjer. Od izvora i sv. Spasa, preko slapova, brojnih utvrda uz kanjon, do mlinica (Grab, Radmanove) i ušća u Omišu.  Imotska jezera (sva), Biokovo, špilja Vranjača. Breljani restauriraju po Biokovu stare francuske puteve i ih planiraju uvrstiti u turističku ponudu. Ne znam koliko je takvo nešto predetaljno za popis ali je poanta da se uvrste svi lokaliteti koji su od povijesno-kulturne i prirodne (pomorske) važnosti ali i turističkog interesa. Ili ako je u planu da narednih godina budu.\nSlažem se sa kolegama kako popis nije dobar. Trebaju ga razraditi i složiti stručne osobe na dobrobit svih onih koji se ovim poslom bave i od njega žive."]
[238,"Ines Milic","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","GRAD IMOTSKI - na popisu nema uopće Imotskog, kao ni Modrog i Crvenog jezera, što je nedopustivo!! Niste uvrstili jedan od bisera dalmatinske zagore, i njegove prirodne fenomene?! Za ne vjerovati! Tvrđava Topana - Modro i Crveno jezero!! Probudite se ljudi, ovo je naša država, ovo su naši biseri, ovo je naše blago, šta se bojite nešto proglasiti vrijednim i zaštićenim?"]
[239,"Ines Milic","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","OTOK VIS i VIŠKI ARHIPELAG- definitivno zaslužuje proširenje zaštite, na način da se zaštiti povijesna jezgra grada Visa, povijesna jezgra grada Komiže te viški arhipelag - prvenstveno otok Biševo. \nGRAD VIS - kulturno-povijesna jezgra grada - lokalitet Issa, franjevački samostan i crkva Sv. Jeronima (Prirovo), crkva Gospa od Spilica, utvrda Batarija  \nBIŠEVO - Obavezno zaštititi otok Biševo kao cjelinu, cijeli otok je lokalitet koji obiluje prirodnim fenomenima, i koji je glavna \"meta\" stranih posjetitelja, ne smijemo doputiti da ostane neuvršten! Modra špilja na otoku Biševu je dragulj kojega ne smijemo ostaviti neuvrštenog!!!  Biševo i Komiža su itekako povezani, a oba lokaliteta imaju prirodnu, kulturno-povijesnu i pomorsku važnost. \nKOMIŽA - kulturno-povijesna jezgra grada - utvrda/palača Komuna, crkva Sv. Nikole, crkva Gospe Gusarice"]
[240,"ROZA PODRUG","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Poštovani, \n\nHtjela bih ukazati na cijeli niz, po mom mišljenju, propusta, koji se nalaze u ovom nacrtu pravilnika, a odnose se na splitsko-dalmatinsku županiju.\n\nOmiš \nDrago mi je da se na popisu, osim Mirabele, našla i crkva svetog Petra, ali se nije našla i stara gradska jezgra  Omiša.  Vratiti staru gradsku jezgru (pješačku zonu), nemoguće je promatrati razvoj naših gradova, npr. Omiša kroz izdvojene objekte i to samo dva nabrojana. \n\nSinj\nU prijedlogu pravilnika se navodi, kao i u dosadašnjem zakonu, Crkva Gospe Sinjske, Muzej Sinjske Alke. Ali, izostavljena je utvrda Stari grad, po kriteriju koji je meni potpuno nejasan. Gdje je Muzej cetinske krajine?  Inače se u ovom nacrtu na popisu svih županija uopće ne nabrajaju svi muzeji, neki su pobrojani, a neki ne. Po kojem kriteriju? Da ste uvrstili one kojima je osnivač država, razumjela bih. Ili da ste uvrstili one kojima je osnivač lokalna zajednica, opet bih razumjela. Ali ovako to izgleda kao da je sastavljač dobio naputak da utrpa 14 stavki, ili 22, ili nebitno koliko. Pa smo se malo igrali dodavanja i skidanja. Staviti Muzej cetinske krajine, sinjska povijesna baština uključuje baštinu od prapovijesti  do danas, postoji cijela kultura nazvana Cetinska, ona je prezentirana u tom Muzeju, kao i antička baština tog kraja. \n\nLokaliteti Vrlika i Hrvace uopće nisu ni spomenuti.Tu se nalaze utvrda Glavaš-Dinarić, Vrlički prozor i Potravnik, izvor Česme, rijeka Cetina, Peručko jezero. Pa tko je sastavljao taj nacrt i s kojom namjerom? Pitanje postavljam u najboljoj namjeri. Uvrstite navedeno, to su objekti od povijesne i kulturne važnosti. \n\nTrilj\nOsim Tilurija (Garduna), na popis bi trebali uvrstiti i utvrde Čačvinu, Nutjak, mlinice na izvoru Rude i Graba i Muzej Triljske krajine. Lijepo da ste uvrstili lokalitete sa stećcima (jer su na Unescovom popisu), ali zar sastavljaču popisa nije poznato da se na području Sinja, Trilja i Imotskog nalazi veći broj lokaliteta sa stećcima? \n\nKaštela\nU nacrtu ovog pravilnika Kaštela se uopće ne spominju. Staviti Kaštel Gomilicu, Kaštel Novi, Rušinac, Seget. Ni spomena o arheološkom lokalitetu Bijaći, crkvi svetog Jurja u Radunu, zašto?  Pa tu su lokaliteti važni za interpretaciju naše nacionalne arheologije. Naravno, o muzeju ni riječi. Zašto? Uvrstite, uz navedeno, i Muzej grada Kaštela, oni istražuju i prezentiraju prapovijesne, antičke i srednjovjekovne lokalitete tog grada, da ne spominjem činjenicu da su smješteni u dvorcu Vitturi. \n\nSolin\n Prijedlogom zakona predlaže se zaštita arheološke zone Solin-Salona.  U dosadašnjem nacrtu pravilnika osim onoga što je u zoni  Salone stoje i nekropole Kapljuč, Marusinac i Manastirine. Obavezno uvrstiti, Salona se ne može interpretirati bez Manastirina, to je jedno od najvećih starokršćanskih grobalja na otvorenom. \n Predlaže se da se na popisu nađe Dioklecijanov vodovod, što je za svaku pohvalu. \nOd svih spomenika iz starohrvatskog perioda predlaže se da se na popisu nađe samo jedan, Šuplja crkva. Gdje su Rižinice (zadužbina kneza Trpimira), gdje su crkve svetog Stjepana i svete Marije na Gospinom otoku (krunidbena i ukopna bazilika hrvatskih kraljeva? Obavezno uvrstiti navedeno plus utvrdu Gradinu s crkvom iz Justinijanova doba te Ilirsku gradinu u Rupotini.  Sve navedeno je od izuzetne povijesne i kulturne važnosti ne samo za Solin, nego i za povijest županije, kao i za povijesni razvoj i identitet Republike Hrvatske.  Gdje je Gašpina mlinica, također spomenik kulture? To je izuzetan primjer mlinica koje su bile u pogonu do sredine 20. stoljeća. \n\nNa Visu je predložen za popis antički lokalitet Issa, ali ne i povijesna urbana cjelina Visa i Komiže. Zašto?  Na Hvaru je ostavljena urbana cjelina Vrboske, ali je skinuta s popisa urbana cjelina Jelse. Koji se tu kriterij primnjenjuje?\n Ako je netko zaključio da treba skinuti Crveno i Modro jezero ( po preporuci EK), zar taj isti ne zna da postoji utvrda Topana u Imotskom? Pa zar treba objašnjavati spomeničku vrijednost tog lokaliteta? Ovo je ispod svakog kriterija.  Uvrstite Topanu, iako smatram da treba zaštiti povijesne jezgre Imotskog, Sinja, Makarske, Omiša, Vrboske, Jelse, Visa, Komiže u cjelosti.  Nemoguće je adekvatno interpretirati povijesne cjeline tih gradova ako niste lokalni vodič, što svaki onaj vodič koji nije položio tu županiju i nije. Neminovno se srozava kvaliteta vođenja svih navedenih lokaliteta, ali se bojim da će komentar od Mint-a biti da sam ostavila komentar, a ne prijedlog. Prijedlog je, zaštite povijesne  cjeline tih gradova.  \n\nHtjela bih reći nekoliko riječi općenito o nacrtu pravilnika.\n\nPrvo što je uočljivo na prvi pogled je činjenica da je popis zaštićenih cjelina bitno smanjen  u odnosu na prethodni pravilnik. \nDrugo, ni nakon pomnog pregledavanja nisam uspjela pronaći ni jedno područje, prostor ili objekt (kako to lijepo stoji u članku 2. ovog pravilnika) koji bi se odnosio na kulturne  vrednote na prostoru skinutih prirodnih vrednota u čitavoj županiji. Ni slova o Marjanu koji je i park šuma.  Ali nije samo to. Najjednostavnije je stavku skinuti s popisa. Čak i laik može znati da Marjan ne uključuje samo prirodnu baštinu. Na Marjanu se nalazi cijeli niz spomenika koji su zaštićena kulturna baština. Pa što onda?  Staviti Židovsko groblje (jedno od starijih u Evropi) na Marjanu, crkvu svetog Jere, svetog Nikole, pustinjačke nastambe, scrkvu svetog Mihovila, crkvu svetog Benedikta (sve na Marjanu). Sve navedene imaju povijesnu i kulturnu vrijednost, neke datiraju iz kasne antike, a većina od njih su iz srednjovjekovnog perioda. \n\nOno što mene posebno brine je to što ministar turizma  „na temelju članka 70. Stavka 4. Zakona o pružanju usluga („Narodne novine“, broj 130/17), uz PRETHODNO MIŠLJENJE MINISTARA  NADLEŽNIH  ZA KULTURU I POSLOVE ZAŠTITE PRIRODE“  donosi pravilnik. Toplo se nadam da ministrica kulture i ministar energetike i zaštite okoliša ovaj prijedlog pravilnika još nisu vidjeli ni ocijenili. Ne znam je li mi teže povjerovati da je netko iz ministarstva kulture  ovaj popis vidio i odobrio ili da me netko uvjerava da je na sastavljanju ovog pravilnika primijenjen ujednačen kriterij sastavljanja popisa. \n\nZar nama lokaliteti gube na povijesnoj i kulturnoj važnosti pa ono što smo prije deset, dvadeset, pedeset godina  kategorizirali spomenikom kulture ili zaštićenim krajobrazom danas to više nije? Pa zašto se to onda automatski ne nalazi  na popisu zaštićenih cjelina? Ili se jednostavno pravimo da spomenik ne postoji da ne bi lista zaštićenih lokaliteta bila preduga? Čega se mi to stidimo? Umjesto da se ponosimo tako bogatom i raznolikom kulturnom i prirodnom baštinom, kao i činjenicom da čuvamo i interpretiramo vlastiti identitet i baštinu, mi snižavamo kriterije interpretacije?!  Imamo što predstavljati i interpretirati. Lokaliteti bez adekvatne interpretacije samo su hrpa kamenja. \nU svjetlu svih ostalih nebuloza koji se trenutno događaju  turističkim vodičima u ovoj državi, zbilja ne želim vjerovati da im vlastiti resorni ministar uzima kruh iz ruku smanjujući broj stavki na popisu zaštićenih lokaliteta\n  A ako smanjimo popis zaštićenih lokaliteta, voila, vrlo je jasno što to znači. To znači da strane turističke agencije ne moraju uzeti lokalnog vodiča, nego će njihov tour guide odraditi cijeli posao. To se neće moći dogoditi jedino u Dubrovniku, Splitu i Trogiru. Sve drugo je potpuno otvoreno za interpretaciju svima, nemojte nas uvjeravati u suprotno.  Možemo tumačiti baštinu u muzejima?! Naravno da možemo, ako netko želi ići u muzej i ako se kustosi u muzejima s tim slože. Grupa sigurno neće ući u crkvu koja je jedina na popisu zaštićenih lokaliteta u nekom gradu, ali na tom popisu  više nije povijesna jezgra nekog grada, ni prostor ispred te crkve. Čak i zimi svakodnevno sretnem barem jednog stranog vodiča s grupom (ili voditelja putovanja, meni je svejedno), najčešće oko Kamenitih vrata u Zagrebu, koji me na pitanje ima li iskaznicu za Zagreb gleda blijedo i  pravi se da me ne čuje!!! Je li i Vama to svejedno? Što mislite što će biti sutra? Inspekcija i ovako ne radi što bi trebala. (Ne ulazim u razloge.)\n Zar nije ministru u hrvatskoj vladi prva dužnost da zaštiti hrvatske građane i porezne obveznike koji ovdje plaćaju porez? Dok ga još imaju od čega plaćati! \n\nU nadi da će moje riječi pozitivno odjeknuti prilikom sastavljanja ovog pravilnika, zahvaljujem na prilici da izrazim svoje mišljenje."]
[241,"DAŠA GAZDE","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","nemoguće je zaštitit Hrvatski pomorski muzej jer je on samo jedan od korisnika kasarne na lokalitetu Tvrđave Gripe (uz Državni arhiv i UMAS). Dakle potrebno je zaštitit cijelu Tvrđavu Gripe"]
[242,"VIKTORIJA MODRIĆ FLIES","Članak 3.,\n5. SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA","Svakako da u Splitu bude naglašena: DIOKLECIJANOVA PALAČA U CIJELOSTI  tj\nkulturno-povijesna cjelina grada Splita sa Dioklecijanovom palačom u cijelosti (UNESCO)"]
[243,"Ivana Breulj","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Zadar: povijesna jezgra (Poluotok) u cjelini (UNESCO), Antički forum s Episkopalnim kompleksom, Morske orgulje, Pozdrav suncu. Nadam se da nećete ispustiti i ostale kulturno povijesne spomenike na zadarskom poluotoku.\nTakođer se nadam da ste Biograd slučajno zaboravili, te da ćete popraviti tu grešku. \nNin - molim da uvažite savjet gđe Marije Dejanović\nPag-Lunjski maslinici\n\nIvana Breulj"]
[244,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Kod Zadarske županije nedopustivo je da je hrvatski kraljevski grad, sjedište hrvatskih kraljeva i biskupa u 11. stoljeću, krunidbeni grad, Grad Biograd na Moru ispao s popisa. \nDakle, potrebno je dodati zaštićenu cjelinu Grad Biograd na Moru ili ako je potreban detaljan popis lokaliteta, izvolite u nastavku: \nCrkva svete Stošije, Poluotok, Glavica-arheološki lokalitet, ranoromanička crkva svetog Ante, crkva sv. Roka, ostaci muškog benediktinskog samostana i bazilike svetog Ivana Evanđelista, ostaci Matkovića kaštela, Zavičajni muzej Grada Biograda na Moru sa neprocjenjivim svjetski poznatim blagom potopljenog broda kod Gnalića, ostaci ženskog benediktinskog samostana svetog Tome, Narodni trg Brce, arheološki lokalitet Bošana, ostaci antičkog pristaništa i arheološki lokalitet Kumenat, arheološko nalazište Baštijunski brig, zgrada ''Stara škola'', zgrada bivše antimalarične stanice, zgrada bivšeg mlina jer su na popisu zaštićenih kulturnih dobara i nadležan je konzervatorski odjel u Zadru, crkva svetog Ivana Krstitelja, groblje i kapelica Svih Svetih. \n\nOstaci crkve svete Katarine na otočiću svete Katarine\n\nOtok Pašman- benediktinski samostan svetog Kuzme i Damjana na Ćokovcu, Kraj- franjevački samostan i crkva (riznica) svetog Duje"]
[245,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Općina Škabrnja (memorijalno mjesto)"]
[246,"Marina Zoko Damjanovic","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Postovani,\nslazem se s kolegama i smatram da je potrebno zastititi cjeline, a ne samo pojedinacne stavke unutar njih. Hrvatska zivi od turizma, a lokalni vodic puno bolje poznaje kulturnu bastinu i povijest nekog grada nego stranac. Ovakvim stavom pogoduje se stranim pratiteljima, a lokalne turisticke vodice, koji su ambasadori svoje domovine, stavlja u nepovoljan polozaj. Ako se npr. zastiti samo katedrala ili muzej, a ne i trg na kojem se oni nalaze, vecina turista ce jednostavno preskociti obilazak te katedrale/muzeja te odabrati da im njihov pratitelj objasni sve o crkvi IZVANA, kao sto ce i agencije radije sve prepustiti pratitelju grupe, umjesto da angaziraju i placaju lokalca. Osobno radim kao turisticki vodic vec osam godina, tijekom kojih sam se naslusala nebuloza izrecenih od strane stranca pratitelja, od toga da nikad nisu culi za Kairosa (a vode Trogir) do raznih neistina i lazi o Domovinskom ratu. Zelite li stvarno da nam netko tko ne poznaje hrvatsku kulturu i bastinu (nego nauci par crtica upitne kvalitete s Wikipedije) predstavlja domovinu turistima, umjesto da to odradi osoba koja ovdje zivi i skolovala se za taj posao?\n\nBIOGRAD NA MORU: nije ni spomenut. Zastititi staru gradsku jezgru s pripadajucim spomenicima.\n\nPAG (OTOK PAG): popisu dodati i Lunjske maslinike"]
[247,"Ivanka Čoga","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","U IME KOLEGICE ANITE VUKOJA:\nPostovani, \nkraljevski grad Biograd na moru je izbrisan s popisa i to smatram nedopustivim.\nMolim Vas da sprijecite ovaj nonsens.\nAnita Vukoja"]
[248,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Grad Pag - Spomenička cjelina u cijelosti - pješačka zona, Skladišta soli (muzej soli), Grad Nin, Biograd n/m, Benkovac - Spomenička cjelina grada\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[249,"Daniela Šakan","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","U cijelosti održavam prijedloge i komentare kolega. \nDaniela Šakan, licencirani turistički vodič za PGŽ, LSŽ, IŽ, ZŽ"]
[250,"Marija Dejanović","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Poštovani, smatram da je važno i logično štititi cjeline, a ne samo pojedine objekte unutar neke cjeline.\nMolimo vas da na popis zaštićenih lokaliteta na području grada Nina u Pravilnik uvrstite - uz već postojeće i nove lokalitete - zaštićenu baštinu ovim redom:\nNin: crkva sv. Nikole 11./12. st. u polju Prahulje i kulturno urbanistička povijesna cjelina grada Nina (otočić ) u cjelini - ostaci gradskih obrambenih zidina, Muzej ninskih starina, crkva sv. Križa 9. st., crkva sv. Anselma (Asela) 6.-18.st., kapela Gospe od Zečeva 16. st., Riznica zlato i srebro grada Nina, ostaci najvećeg rimskog hrama na istočnoj obali Jadrana 1. st., rimski domus 2. st. s mozaicima, crkva sv. Ambroza 13. st., ostaci kule Kandije Velike 17. st., arheološka zona grada Nina i arheološka zona Ždrijac, jedinstveni krajobraz - jedinstvene hrvatske lagune s najvećim lokalitetom ljekovitog blata u zemlji, botanički vrt s 4 Natura 2000 staništa, rijetke biljne i životinjske vrste te 204 vrste ptica.\n\ndr. sc. Marija Dejanović, direktorica Turističke zajednice grada Nina i autorica turističke monografije Nin-prva prijestolnica Hrvata te turistički vodič s licencom za Zadarsku županiju"]
[251,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Grad Pag - Spomenička cjelina u cijelosti - pješačka zona, Skladišta soli (muzej soli),\nGrad Nin, Biograd n/m, Benkovac - Spomenička cjelina grada\nUz sve navedeno od strane kolegica.\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[252,"Turistička zajednica grada Biograda na Moru","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nTuristička zajednica grada Biograda na Moru smatra neuvrštavanje niti jednog zaštićenog lokaliteta ili cjeline s područja Grada Biograda na Moru u predloženi Pravilnik vrlo nepovoljnim za daljni razvoj biogradskog turizma. \nS obzirom da je grad Biograd nadaleko poznat po svojoj prirodnoj, ali i bogatoj kulturno-povijesnoj spomeničkoj baštini izražavamo zabrinutost zbog utjecaja koje bi trajno neuvrštavanje Biograda među zaštićene hrvatske lokalitete imalo na kvalitetu turizma u našoj destinaciji.\nČinjenica da bi našu baštinu posjetiteljima mogli prezentirati vodiči bez licence nije u skladu s našim nastojanjima da očuvamo i prezentiramo autentičnost naše baštine na najvišem nivou. Osim što se time ugrožava rad educiranih i iskusnih licenciranih vodiča, promotora naše baštine, takva bi odluka utjecala i na rad turističkih agencija. \nKvaliteta njihovih programa direktno utječe na način na koji će gosti doživjeti naše odredište, a mogućnost vođenja bez licenci stvorit će na tržištu ponudu koja nije u skladu s načinom na koji želimo promovirati grad Biograd. I Gradska uprava i Turistička zajednica grada Biograda na Moru intenzivno rade na pozicioniranju Biograda kao grada bogate baštine. \nU razvoju strategije očuvanja materijalne i nematerijalne baštine status Biograda kao zaštićenog lokaliteta presudan je za uspješne rezultate. Smatramo da su zaštićena stara jezgra (poluotok) s ostacima benediktinskih samostana iz 11. stoljeća, jedinstvena zbirka na Jadranu „Teret potopljenog broda 16. stoljeća – Gnalić“ te postav Zavičajnog muzeja Biograda na Moru koji čuva vrijednu spomeničku baštinu iz bogate prošlosti biogradskog primorja i okolice, samo neki od neoborivih argumenata zbog čega bi se kraljevski grad  trebao naći u Pravilniku o zaštićenim lokalitetima.\n\nS poštovanjem,\n\nTuristička zajednica grada Biograda na Moru"]
[253,"Grad Biograd na Moru","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Poštovani, u predloženom Pravilniku nema niti jednog jedinog zaštićenog lokaliteta ili cjeline s područja Grada Biograda na Moru, te Vam ukratko želimo obrazložiti zašto predlažemo navedene lokalitete na području Grada Biograda na Moru.\n\nSmatramo kako bi se donošenjem ovakvoga Pravilnika nanijela ogromna štetu kulturnoj baštini Grada Biograda na Moru i biogradskom turizmu koji svake godine bilježi sve značajnije rezultate.\n\nKao napomenu navodimo kako se u Biogradu na Moru nalazi vrijedna spomenička baština i građa:\n# zaštićena stara jezgra (poluotok) s ostacima benediktinskih samostana iz 11. stoljeća koje je osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV; \n# muški benediktinski samostan Sv. Ivana Evanđeliste, a koji se kao nasljednik danas nalazi na otoku Pašmanu (mjesto Čokovac). Jedini muški benediktinski samostan u Hrvatskoj;\n# ženski benediktinski samostan Sv. Tome Apostola;\n# crkva Sv. Stošije iz 18. stoljeća pored koje se nalaze ostaci biogradske krunidbene katedrale, a čija se najranija građevna faza datira u razdoblje prije 6. st.;\n# Zavičajni muzej Biograd na Moru koji posjeduje: \n   1. najveću količinu staklenih naočala iz 16. stoljeća u svijetu\n   2. najbrojniju količinu pronađenih staklenih perlica iz. 16. stoljeća\n   3. najbrojniju zbirku staklenih predmeta koje je proizvedeno u muranskim radionicama\n# Nadalje, radi se o najznačajnijem novovjekom brodolomu iz 16. st.\n\nVjerujem kako će ova nepravda koja je nanesena Gradu Biogradu na Moru s predloženim Pravilnikom biti na vrijeme ispravljena, te da će se naši lokaliteti i zaštićene cjeline naći u novom Pravilniku.\n\nTreba još napomenuti, kako je ovo izrazito važno i zbog priprema i održavanja, te nasljeđa Europske prijestolnice kulture. Mnogi gradovi Europe, upravo zahvaljujući toj manifestaciji, postali su atraktivna turističko - kulturna destinacija.\n\n1. Biograd na Moru, Arheološki ostaci crkve sv. Tome (Crkva je pripadala ženskom benediktinskom samostanu koji je u 11. stoljeću osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV. Tlocrtno to je bila trobrodna građevina s tri istaknute polukružne apside na istočnoj strani. \n2. Biograd na Moru, Crkva sv. Ivana Evanđelista (Crkva je posvećena 1076. godine. Pripadala je muškom benediktinskom samostanu, koji je u drugoj polovici 11. stoljeća osnovao hrvatski kralj Petar Krešimir IV. Po ostacima zidova sačuvanim do 1 metar visine vidljivo je da se radi o trobrodnoj bazilici, dimenzija 29 x 12,5 metara, s predvorjem na zapadnoj i tri polukružne apside istaknute u prostor na istočnoj strani. Zidovi crkve izvana su raščlanjeni lezenama. Unutrašnjost crkve je, prema ostacima nađenim u apsidi, bila ukrašena freskama.\n3. Biograd na Moru, Crkva sv. Stošije (Biogradska župna crkva je monumentalna jednobrodna građenina s četvrtastom apsidom i zvonikom. Građena je kamenim kvaderima fine obrade u baroknom slogu. Pročelje ima profilirani portal i rozetu a vrh zabata krasi kameni barokni kip Sv. Stošije, dok su bočne fasade podjeljene u tri polja i tri prozorske osi. Zvonik je građen rustičnije u neostilskim oblicima. Visok je 30 m. s posvetnom pločom iz 1859.god. Od inventara je najznačajniji drveni polikromirani barokni oltar.\n4. Biograd na Moru, Kulturno-povijesna cjelina grada Biograda na moru (Biograd je gradić smješten na prirodnom poluotoku u obliku jezičca. Sa sjeverne strane je prostrana uvala Bošana sa ostacima antičke luke i ville rustike. Kao urbano središte Biograd se navodi još u X. stoljeću kao sjelo hrvatskih vladara.U XI.st. postaje jedan od važnijih gradova tadašnje ranofeudalne Hrvatske. Rušenjem od strane Mlečana ostaje tek manja varoš koja se za Turskih provala utvrđuje u sjelo kapetanije za okolna naselja. Kuće na poluotoku su većinom ruralnog karaktera, katnice i dvokatnice kamenih i žbukanih pročelja,.one na obali imaju nešto urbanije osobine. Početkom 20.st. u predjelu Varoš nastaju kuće urbanog karaktera sa žbukanim profilacijama historicističkih stilova.Biograd na Moru, Zavičajni muzej Biograd na Moru - muzejska građa\n5. Biograd na Moru, Zavičajni muzej Biograd na Moru - muzejska građa (Zavičajni muzej Biograda na Moru čuva vrijednu spomeničku baštinu iz bogate prošlosti biogradskog primorja i okolice. U Registar kulturnih dobara RH upisane su sliedeće zbirke Muzeja: Likovna zbirka, Zbirka Domovinskog rata, Zbirka odljeva glagoljskih natpisa, Zbirka glazbala i glazbenih zapisa, Zbirka razglednica, Prapovijesna zbirka, Zbirka karata i planova, Zbirka NOB-a, Zbirka plakata, Zbirka tradicijskog kućnog inventara, Zbirka tradicijskog gospodarstva, Povijesna zbirka, Srednjovjekovna arheološka zbirka, Zbirka etnografskog tekstila i nakita, Antička zbirka, Zbirka fotografija i fotografske opreme, Numizmatička zbirka te Zbirka „Teret potopljenog broda 16. stoljeća – Gnalić“ koja se izdvaja svojom vrijednošću i značajem. Brodolom kod otočića Gnalića zasigurno je najpoznatiji postsrednjovjekovni brodolom u hrvatskom podmorju. Riječ je o jednom od najbolje sačuvanih renesansnih potopljenih brodova čiji se teret, također zadivljujuće dobro očuvan unatoč činjenici da je gotovo 400 godina proveo pod morem, nađen i u iznimno velikoj količini, čuva u Zavičajnom muzeju Biograda na Moru.\n\nS poštovanjem\n\nGrad Biograd na Moru"]
[254,"Kristina Dujlovic","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Postovani , \ngledam novi pravilnik i ostajem sokirana popisom zasticenih lokaliteta  s pitanjem kako je moguce da jedan Biograd na Moru nije vise na popisu?  Hrvatski kraljevski grad nije vise na popisu ?! Kako je to moguce  pored cinjenice da se Grad Biograd na Moru nalazi u registru Ministarstva kulture te da je iznimno vazan lokalitet u Zadarskoj zupaniji . Ne zaboravimo u Biogradu krscanske gradevine, Zavicajni muzej i blago iz 16 stoljeca sa potopljenog broda kod Gnalica.\nKako voditi Zadar i Nin bez Biograda kad su povijesno povezani ?"]
[255,"IGOR ŽUPANIĆ","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Slažem se s tvrdnjama da Grad Biograd, prema prethodno iznesenim komentarima kolegica treba biti uvršten na popis zaštićenih lokaliteta. Sramota je da je Biograd uopće izostavljen. Popis lokaliteta je precizno naveden od kolegica Zrilić i Vrnoga."]
[256,"Marija Kulaš","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Slažem se sa kolegicama Ivanom i Zdravkom,\npoprilično je apsurdno, da ne kažem bezobrazno, da se Grad Biograd na moru, grad koji je odigrao toliko veliku ulogu u samoj povijesti; kraljevski grad u kojem su stolovali i bili krunjeni hrvatski kraljevi, grad sa svojim Zavičajnim muzejom koji čuva neprocjenjivo blago potopljenog broda iz 16. stoljeća kod Gnalića, antičku zbirku i iznimno bogatu zbirku odljeva glagoljskih natpisa (Biograd , posebice benediktinski samostan na ČOKOVCU su ipak u prošlosti - a i danas!- bili snažno uporište glagoljaštva); te grad koji itekako ima što za ubrojiti u popis zaštićenih lokaliteta. \n\nPridružujem se kolegicama, i predlažem zajedno sa njima da se popisu lokaliteta doda Grad Biograd na moru zajedno sa svim njegovim vrijednim lokalitetima, detaljan popis su iznijele kolegice pa neću ponavljati."]
[257,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Gledajući popis lokaliteta , u potpunosti se moram složiti sa kolegicom Ivanom Zrilić.\n\nPotrebno je dodati:\n1) Zaštićenu cjelinu Grad Biograd na Moru ili detaljnije: \nCrkva svete Stošije, Poluotok, Glavica-arheološki lokalitet, ranoromanička crkva svetog Ante, crkva sv. Roka, ostaci muškog benediktinskog samostana i bazilike svetog Ivana Evanđelista, ostaci Matkovića kaštela, Zavičajni muzej Grada Biograda na Moru sa neprocjenjivim svjetski poznatim blagom potopljenog broda kod Gnalića, ostaci ženskog benediktinskog samostana svetog Tome, Narodni trg Brce, arheološki lokalitet Bošana, ostaci antičkog pristaništa i arheološki lokalitet Kumenat, arheološko nalazište Baštijunski brig, zgrada ''Stara škola'', zgrada bivše antimalarične stanice, zgrada bivšeg mlina jer su na popisu zaštićenih kulturnih dobara i nadležan je konzervatorski odjel u Zadru, crkva svetog Ivana Krstitelja, groblje i kapelica Svih Svetih. \n\n2) Ostaci crkve svete Katarine na otočiću svete Katarine\n\n3) Otok Pašman- benediktinski samostan svetog Kuzme i Damjana na Ćokovcu, Kraj- franjevački samostan i crkva (riznica) svetog Duje"]
[258,"Ivana Zrilić","Članak 3.,\n6. ZADARSKA ŽUPANIJA","Kod Zadarske županije nedopustivo je da je hrvatski kraljevski grad, sjedište hrvatskih kraljeva i biskupa u 11. stoljeću, krunidbeni grad, Grad Biograd na Moru ispao s popisa. \nDakle, potrebno je dodati zaštićenu cjelinu Grad Biograd na Moru ili ako je potreban detaljan popis lokaliteta, izvolite u nastavku: \nCrkva svete Stošije, Poluotok, Glavica-arheološki lokalitet, ranoromanička crkva svetog Ante, crkva sv. Roka, ostaci muškog benediktinskog samostana i bazilike svetog Ivana Evanđelista, ostaci Matkovića kaštela, Zavičajni muzej Grada Biograda na Moru sa neprocjenjivim svjetski poznatim blagom potopljenog broda kod Gnalića, ostaci ženskog benediktinskog samostana svetog Tome, Narodni trg Brce, arheološki lokalitet Bošana, ostaci antičkog pristaništa i arheološki lokalitet Kumenat, arheološko nalazište Baštijunski brig, zgrada ''Stara škola'', zgrada bivše antimalarične stanice, zgrada bivšeg mlina jer su na popisu zaštićenih kulturnih dobara i nadležan je konzervatorski odjel u Zadru, crkva svetog Ivana Krstitelja, groblje i kapelica Svih Svetih. \n\nOstaci crkve svete Katarine na otočiću svete Katarine\n\nOtok Pašman- benediktinski samostan svetog Kuzme i Damjana na Ćokovcu, Kraj- franjevački samostan i crkva (riznica) svetog Duje"]
[259,"Sonja Meštrović","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare DTV Pule, DTV Rovinj, TZ Grada Pule (objavljen kao komentar na nacrt) i kolegice Nasrin El Gharni te molim da ih se uvaži i primjeni.\nSonja Meštrović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ i LSŽ"]
[260,"Tamara Kapetanović","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare DTV Pule, DTV Rovinj i TZ Grada Pule (objavljen kao komentar na nacrt) i molim da ih se uvaži i primjeni.\nTamara Kapetanović, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, predsjednica UTV Kvarner"]
[261,"Barbara Škoravić","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Podržavam komentare i prijedloge DTV Pula  i DTV Rovinj i nadam se da će prijedlozi biti uvaženi.\nNadodajem i sljedeći komentar u vezi grada Vodnjana.  U Vodnjanu po ovom Nacrtu kao zaštiićeni lokalitet su samo crkva sv Blaža i sv. Foška što smatram da je za grad kao što je to Vodnjan preveliko reduciranje. Predlažem da se grad kao cjelina uvrsti u zaštićeni lokalitet zbog njegove kulturne materijalne i nematerijalne baštine. Starogradska jezgra i njezina povijesna važnost koja se kroz arhitekturu zgrada kao što su to Palača Bettica, kuća Benussi, palača Bembo prikazuje, ali isto tako i umijeće gradnje kažuna i suhozida, umijeće glazbenog izražaja \"I bassi\" itd. Nadam se da će se i ovaj prijedlog za Vodnjan  uvažiti.\nS poštovanjem.\nBarbara Škoravić, turistički vodič za Istarsku županiju"]
[262,"Maristela Rabak Tomašić","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani, \nu potpunosti podržavam komentare i prijedloge DTV Rovinj,  UTV Kvarner, ZDTVH , DTV Pula kao i podršku i komentare svih kolega. Vjerujem u pozitivni ishod te molim da se gore navedeni prijedlozi i komentari uvaže.\nS poštovanjem,\nMaristela Rabak Tomašić, turistički vodič za IŽ, PGŽ, LSŽ."]
[263,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani Ljubazno molim da se unese pod Pulu i sljedeće: -Rimski podni mozaik Kažnjavanje Dirke -Povijesni i pomorski muzej Istre i njegova okolica, odnosno područje Kaštela - uskoro će se moći kao i ranije proći do Malog rimskog kazališta, te tako povezati u jednu cjelinu i povezati Povijesni i Arheološki muzej. -Samostan i crkva sv.Franje - to je ispravan naziv cijelog kompleksa i lokaliteta -molim da definirate antička vrata!! Dvojna vrata, Herkulova vrata i Slavoluk Sergijevaca -molim da unesete i gradske zidine -zgrada FINA-e - koja je jedinstveni primjer tal.racionalizma iz doba fašističke Italije, ili primjer tzv. Musolinijevog stila -ljubazno molim da se obavezno unese i Oktogonalni mauzolej! -Zerostrasse - ljubazno molim napišite ispravan naziv! -Forum se piše velikim slovom i obuhvaća Augustov hram i Gradsku vijećnicu -spomenici iz austro-ugarske arhitekture i nasljeđa u samom centru : mjesto nekadašnje Berlitz škole, kip James Joycea ispred bara Ulix, zgrada tržnice, Dom hrvatskih branitelja. -molim da definirate u Rovinju \"povijesna cjelina\" - nadam se da mislite na cijeli stari grad odnosno poluotok -u Vodnjanu molim da dodate sljedeće : Narodni trg - nalazi se na mjestu nekadašnjeg kaštela i okolne ulice su popločane upravo s njegovim kamenom, nakon njegovog uništenja Okružen je izuzetno vrijednim i značajnim kućama i plačama: kuća Bembo, Benussi, palača Bradamante, palača Bettica - muzej Vodnjan. Na Narodnom trgu se nalazi i Ekomuzej.\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[264,"LIVIO KARAVANIĆ","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani! U potpunosti podržavam komentare DTV Pule, DTV Rovinj i TZ Grada Pule (objavljen kao komentar na nacrt) i molim da ih se uvaži i primjeni.\nLivio Karavanić, tur. vodič s licencom za PGŽ, IŽ, LSŽ i Grad Zagreb, dobitnik priznanja “Čovjek-ključ uspjeha u turizmu” HTZ 2010. i PGŽ 2016, dopredsjednik UTV Kvarner"]
[265,"Društvo turističkih vodiča Pule","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nDruštvo turističkih vodiča Pule podržava komentare kolega iz DTV ROVINJ i komentare kolegice s Kvarnera, Nasrin el Gharni, a za Istru traži da se dodatno za Pulu uvrste slijedeći lokaliteti:\nPulski Kaštel s Povijesnim i pomorskim muzejom Istre, Malo rimsko kazalište i Mozaik Kažnjavanja Dirke.\nZa Poreč tražimo da se Porečka starogradska jezgra uvrsti na popis zaštičenih lokaliteta jer je Riješenjem pod brojem RRI-86, 101/1-1965. od 17.03.1965. uvrštena kao spomenik kulture i upisana u registar nepokretnih spomenika kulture regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture u Rijeci.\nZa lokalitete u Puli navodimo opis:\n\nKaštel – Mletačka utvrda\n\n \n\n            Povijesni i pomorski muzej Istre – Museo storico e navale dell´Istria, nalazi se na središnjem pulskom brežuljku – Kaštelu (oko 34 m nadmorske visine), koji predstavlja centralno mjesto najranijega razdoblja pulske povijesti. Na brežuljku danas dominira povijesna barokna utvrda iz 17. stoljeća, podignuta u blizini mora, ponad bogatog izvora pitke vode – Nimfeja, koji se koristio još u antičko doba. Kontinuitet naseljenosti na ovom brežuljku seže još u 10. / 11. stoljeće prije Krista, kada je na ovom mjestu postojala prapovijesna gradina – naselje Histra, predrimskih stanovnika Istre. Bilo je to jedno od preko 400 pretpovijesnih histarskih gradinskih naselja na području Istre i prvo naselje na području današnje Pule. Po završetku Drugoga histarsko-rimskoga rata, 177. g. pr. Kr., Istru zauzimaju Rimljani. Oni na mjestu histarske gradine podižu rimski vojni logor – castrum, oko kojega nastaje prvo pravo gradsko naselje na području današnje Pule, kolonija rimskih građana – Colonia Pietas Iulia Pola.\n\nTijekom srednjega vijeka na brežuljku se nalazi gradska utvrda (castrum Polae), koju su u 13. st. tadašnji istarski markgrofovi - akvilejski patrijarsi, kako bi zadržali vlast u Puli, dodijelili svojim saveznicima u gradu, moćnoj pulskoj plemićkoj obitelji Sergijevaca, koja time dobiva i novi obiteljski pridjevak – Castropola (od castrum Polae). Ova se obitelj oko prevlasti u gradu sukobljavala s obitelji Ionatasi (Gionatasi), koja je bila saveznik Venecije. Osobito je krvav sukob izbio tijekom noćne procesije na Veliki petak 1271. godine, kada su simpatizeri Venecije poubijali pristaše i članove obitelji Castropola. No, obitelj Castropola se uspijeva održati do 1331. godine, kada Mlečani definitivno zauzimaju grad. Obitelj Castropola je tada protjerana iz Pule i odlazi u Treviso, a njihova je utvrda na brežuljku srušena.\n\nKrajem 16. st. područje južne Istre pogođeno je Uskočkim ratom, koji je bio posljedica čestih napada Uskoka, poticanih od strane Austrije, koja je vladala u unutrašnjosti Istre, na mletačke posjede duž obale istarskog poluotoka. Sukob je poprimio međunarodne razmjere i pretvorio se u borbu za prevlast između Austrije i Venecije. U jeku Tridesetogodišnjeg rata (1618. – 1648.) Pula je postala važnom strateškom obrambenom točkom Mletačke Republike, čiji je Senat odlučio izgraditi novu obrambenu utvrdu, na mjestu nekadašnje, za obranu grada i pomorskoga puta uz istarsku obalu. \n\nIzgradnja utvrde započela je 1630. godine na ruševinama srednjovjekovnog kaštela, a trajala je do 1633. godine. U vrijeme kada je sagrađena bila je arhitektonski jedan od najvažnijih i najmonumentalnijih objekata Mletačke Republike, a i do danas je ostala najveći objekt izgrađen u Istri za razdoblja mletačke vlasti. Tvorac projekta je francuski vojni inženjer iz Toulousea, Antoine De Ville, tada ugledni i traženi arhitekt – jedan od najpoznatijih graditelja fortifikacijskih objekata u Europi, koji je vodio i nadzor nad izgradnjom utvrde.\n\nUnutrašnjost utvrde mijenja se i preuređuje za vrijeme austrijske vlasti, u drugoj polovici 19. stoljeća. No, oblik, konture i dobro očuvani vanjski plašt zidova s bastionima i kortinama ostali su nepromijenjeni. Na poziciji sjeverne mezzalune, s vanjske strane zidina, gradi se 1861. godine prva vodosprema, a unutrašnja je dovršena 1876. godine. Vodospreme su građene u sklopu prvoga modernog vodovodnog sustava Pule, čime tvrđava postaje i važna komunalna građevina. Pod austrijskom vlašću naziva se Hafenkastell i sve više služi za logističke potrebe, pogotovo tijekom Prvog svjetskog rata. U vojno-strateškoj namjeni ostaje do početka 1960-ih godina, kada se preuređuje za muzejsku namjenu. Danas u njoj djeluje Povijesni i pomorski muzej Istre – Museo storico e navale dell´Istria.        \n\n \n\n \n\n \n\nPovijesni i pomorski muzej Istre - Museo storico e navale dell´Istria       \n\n \n\nPovijesni i pomorski muzej Istre – Museo storico e navale dell´Istria smješten je u samom središtu Pule, u povijesnoj baroknoj utvrdi - Kaštelu,  koju su u 17. st. sagradile vlasti Mletačke Republike.    \n\n            Muzej je utemeljen 1955. godine i svoju djelatnost obavlja prema Zakonu o muzejima, kao javna ustanova, čiji je osnivač Istarska županija. Stručni rad u Muzeju organiziran je kroz sedam odjela: Odjel za povijest grada Pule, Odjel srednjovjekovne povijesti Istre, Odjel novovjekovne povijesti Istre, Odjel pomorstva i brodogradnje, Odjel Kuća fresaka u Draguću / Casa degli affreschi a Draguccio, Dokumentacijski odjel i Odjel muzejske knjižnice. Fundus Muzeja broji više od 80 000 predmeta, koji su pohranjeni u 17 muzejskih zbirki. To su: Zbirka starih razglednica, Kartografska zbirka, Zbirka pomorstva i brodogradnje, Zbirka gradskog života, Zbirka subgradskog života, Zbirka zastava, Zbirka značajnih ličnosti, Zbirka oružja i vojne opreme, Zbirka ordena, medalja, plaketa, diploma, pečata i grbova, Zbirka filmskih i video zapisa, Numizmatička zbirka, Zbirka fotografija, negativa i fotografske opreme, Zbirka plakata i promidžbenog materijala, Grafička zbirka, Zbirka tiska, Zbirka memoarske građe, Zbirka arhivalija. Građu iz svog fundusa Muzej redovito predstavlja javnosti putem stručnih muzeoloških izložbi i popratnih stručnih publikacija, kao i kroz pedagoško-edukativne aktivnosti muzejske pedagoške službe.    \n\n            U atriju Muzeja održava se, u periodu od svibnja do listopada, veliki broj kulturno-zabavnih programa; filmskih projekcija, kazališnih predstava, koncerata klasične, jazz, etno i popularne glazbe.\n\n            Povijesni i pomorski muzej Istre upravlja i gradskim tunelskim skloništima, smještenima u podnožju brežuljka Kaštel – Zerostrasse, te skrbi o njihovoj kulturno–turističkoj valorizaciji.   \n\n \n\n \n\n \n\nMalo rimsko kazalište\n\n \n\nPula je već u rimsko doba, u I. stoljeću poslije Krista, imala dva kazališta, što je bila odlika velikih i značajnih gradova Rimskog carstva. Malo kazalište nalazilo se unutar gradskih zidina, u neposrednoj blizini Dvojnih vrata, a izgrađeno je u I. stoljeću poslije Krista na padini centralnog gradskog brežuljka, koje danas nosi ime Kaštel. Nakon propasti Rimskog carstva, kazalište je napušteno, a u srednjem je vijeku veći dio kamena iz njega korišten kao građevinski materijal, vjerojatno i za izgradnju gradske utvrde (CastrumPolae), a ugrađeno je i u sačuvani potporni zid, koji je bio dio srednjovjekovnog bedema. U to je doba preostali dio kazališta prekriven zemljom i  kazalište je potpuno zaboravljeno, a ponovno je otkriveno početkom XX. stoljeća.\n\nSačuvani su ostaci građevine s polukružnim gledalištem (cavea) koje je djelomično usječeno u živoj stijeni, pročelnom zgradom (scaena) i polukružnom orkestrom (namijenjena zboru i kretanju glumaca). Ispod pozornice je u kamenu udubljen prostor u kojemu su se nalazile sprave za posebne scenske efekte. Dimenzije kazališta su 75 x 50 metara, te spada u red manjih kamenih kazališta antičkog svijeta. Procjenjuje se da je moglo primiti oko 2000 posjetitelja.\n\nIznad kazališta, koje je i danas pozornica kulturnih događanja,nalaze se ostaci rimske cisterne za skladištenje vode, a u tijeku je projekt obnove i njegove rekonstrukcije.\n\n \n\nMozaik kažnjavanja Dirke\n\n \n\nMozaik Kažnjavanje Dirke, koji se može razgledati u bloku zgrada između Ulice Sergijevaca i kapelice Sv.MarijeFormoze jedan je od najljepših mozaika rimske epohe i rijedak primjer dramatičnog prikaza ovog grčkog mita. Uz pulski mozaik, u svijetu postoje još samo dva prikaza mita o kažnjavanju Dirke: skulptura Farneški bik pronađena u XVI. stoljeću u Rimu (danas u Nacionalnom arheološkom muzeju u Napulju) i Dirka iz serije slika o grešnim ženama, koja se čuva u Vatikanu.\n\nPulski mozaik Kažnjavanje Dirke potječe iz razdoblja između II. i III. stoljeća poslije Krista. Nalazi se u središnjoj prostoriji rimske stambene kuće: dug je 12, a širok 6 metara, a višebojnim je pletenicama podijeljen u gotovo jednake polovine s 40 ukrasnih polja. U središnjem se dijelu nalazi figuralna kompozicija s mitološkim prikazom kažnjavanja Dirke, koju blizanci Amfion i Zet privezuju za rogove razbješnjela bika. Ostala su polja ukrašena rozetama, dupinima, ribama i pticama, te geometrijskim i biljnim motivima. Mozaik je otkriven nakon Drugog svjetskog rata, prilikom raščišćavanja ruševina nakon bombardiranja Pule.\n\n \n\nOKVIR:Priča o Dirki\n\nPriča o Dirki jedna je od najtragičnijih i najdirljivijih u antičkom svijetu. Dirka je bila žena tebanskog kralja Lika, ljubomorna na svoju nećakinju Antiopu, ženu izuzetne ljepote. Zeus, vrhovni bog grčkog panteona, opazio je Antiopu kako se kupa u izvoru i zaljubio se u nju. Prišao joj je u vidu satira, a kao plod ove ljubavne avanture rodili su se Amfion i Zet. Ljubomorna Dirka, uvjerena da su to ustvari djeca njezinog muža Lika i nećakinje Antiope, zatvorila je Antiopu u tamnicu, a brigu o njenim sinovima je preuzeo jedan pastir. Nakon izlaska iz tamnice, Antiopa je stala tražiti sinove. Misleći da je neće prepoznati, Dirka je Antiopinim sinovima slagala, da je Antiopa odbjegla robinja, i naložila im da je kazne tako što će je svezati za rogove bika, koji će je rastrgnuti. Međutim, pastir koji ih je odgojio rekao im je istinu, a mladići su umjesto Antiope za rogove bika vezali Dirku, koja je tako umrla. Potom su se osvetili i kralju Liku i zasjeli na kraljevsko prijestolje.\n\nMotiv kažnjavanja poput ovog često se uprizorivalo u spektaklima u rimskim amfiteatrima, a blizina pulske Arene mogla bi pružiti objašnjenje zašto je prikaz mita o Dirki pronađen upravo u Puli.\n\n Rossana Matejčić Miljević, Društvo turističkih vodiča Pule"]
[266,"Udruga turističkih vodiča Kvarnera","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Podržavamo prijedloge i komentare kolega iz DTV Rovinj kao i komentar kolegice Nasrin El Gharni.\n\nPredsjedništvo Udruge turističkih vodiča Kvarnera"]
[267,"Daniela Šakan","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Podržavam prijedloge i komentare DTV Rovinj i kolega. \nČinjenicom da niste bili u stanju napisati ni ispravne nazive pokazujete koliko cijenite baštinu RH i posao svih nas vodiča koji sve ljepote pokušavamo približiti našim gostima. Hvala vam na tome!\nDaniela Šakan, licencirani turistički vodič za PGŽ, LSŽ, IŽ, ZŽ"]
[268,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega DTV Rovinj"]
[269,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Gradovi Pula, Poreč, Rovinj, Bale, Labin, Hum, Motovun, Buzet, Grožnjan,Vrsar, Fažana, Roč, Vodnjan - Spomeničke cjeline gradova - pješačka zona.\nUz SVE što su naveli kolege vodiči\nOrnitološki rezervat Palić \n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[270,"Nasrin Elgharni","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Slažem se s kolegama u vezi Poreča, nije dovoljno uvrstiti Eufrazijevu baziliku, treba zaštiti cijelu starogradsku jezgru. \nIsto tako mislim da popis u Puli treba biti dopunjen s još značajnih lokacija- Rimski podni mozaik Kažnjavanje Dirke, oktogonalni mauzolej, područje Kaštela. Osim toga i ostale lokacije, koje su u ovim komentarima jako dobro obrazložene. Vjerujem kako će Ministarstvo imati sluha i uzeti u obzir glas stručnjaka, glas sa terena, glas malih poduzetnika!"]
[271,"vera vujović","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Apsolutno se slažem s kolegama da treba zaštititi cijelu staru jezgru grada Poreča i grada Rovinja.\nČemu nam služi suverenost ako olako naširoko prepuštamo pravo stručnog vođenja vodičima koji nisu licencirani u RH?"]
[272,"DTV Rovinj","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nmišljenje DTV Rovinj je da je grad, odnosno starogratska jezgra grada Poreča nepravedno izostavljena s popisa zaštićenih lokaliteta, te da bi ona u cijelosti trebala biti uvrštena na listu, a ne samo, uz Eufrazijevu baziliku, neki njeni neznatni djelovi.\nNaime, malo gdje na prostoru dužine caa. 400 metara, kao što je to slučaj na porečkom poluotoku, možete pronaći toliko nalazišta i spomenika kulture koji datiraju iz najrazličitih perioda naše povijesti, počevši od antike, preko rimskog perioda, pa sve do današnjih dana. Upravo je zbog tog razloga, Ministarstvo kulture, dana 23. veljače 2006. nakon provedenog ispitivanja i usklađivanja rješenja Konzervatorskog zavoda Rijeka broj 101/1-1965 od 17.03.1965. donijelo RJEŠENJE kojim se Kulturnno-povijesna urbanistička cjelina grada Poreča, proglašava spomenikom kulture. Taj smo Vam dokumenat i dostavili prilikom podnošenja naših prijedloga zaštićenih lokaliteta. Istina, sa zakašnjenjem od jednoga dana, ali složiti ćete se, da je vrijeme za dostavu istih, bilo prilično kratko i izrazito nepovoljno, budući smo dokumente morali pribavljati i poslati u \"hrvatskom skijaškom tjednu\", kada je velik broj dužnosnika još bio na godišnjem odmoru.\n Isto tako, neshvatljivo nam je da Ministarstvo turizma može negirati rješenje Ministarstva kulture, koje je u procjeni i vrednovanju kulturne baštine, složiti ćete se, ipak mjerodavnije od Ministarstva turizma. Ukoliko je potrebno da se nepravda ispravi, rado ćemo Vam dokumentaciju poslati ponovno.\n\nU očekivanju pozitivnog odgovora, unaprijed se zahvaljujemo."]
[273,"ALBERTO KOŠARA","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nmišljenja sam da bi cijelu porečku starogratsku jezgru trebalo proglasiti zaštićenim lokalitetom. Na čemu temeljim svoje mišljenje?\nPoreč je jedan od najstarijih gradova na jadranskoj obali i kao takav jednostavno vrvi  poviješću. Na jedno tako malom prostoru kao što je porečki poluotok, rijetko ćete pronači toliko ostataka iz različitih perioda naše povijesti, počevši od antike, preko rimskog perioda, pa sve do današnjih dana. Upravo je zbog tog razloga, Ministarstvo kulture, dana 23. veljače 2006. nakon provedenog ispitivanja i usklađivanja rješenja Konzervatorskog zavoda Rijeka broj 101/1-1965 od 17.03.1965. donijelo RJEŠENJE kojim se Kulturnno-povijesna urbanistička cjelina grada Poreča, proglašava spomenikom kulture. Taj smo Vam dokument i dostavili prilikom podnošenja naših prijedloga zaštićenih lokaliteta. Istina, sa zakašnjenjem od jednoga dana, ali složiti ćete se, da je vrijeme za dostavu istih, bilo prilično kratko i izrazito nepovoljno, budući smo dokumente morali pribavljati i poslati u \"hrvatskom skijaškom tjednu\", kada je velik broj dužnosnika još bio na godišnjem odmoru.\n Isto tako, neshvatljivo mi je da Ministarstvo turizma može negirati rješenje nadležnog ministarstva. Ukoliko je potrebno da se nepravda ispravi, spremni smo Vam dokumentaciju poslati ponovno.\nU očekivanju pozitivnog odgovora, unaprijed se zahvaljujem.\n\nPredsjednik DTV Rovinj,\nAlberto Košara"]
[274,"Travel Atico doo","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Uz dane prijedloge, moram izraziti veliko razočaranje načinom kako je popis površno napisan. Mi vodiči smo izuzetno ponosni na svo bogatstvo koje imamo priliku predstaviti našim gostima, pa zaista žalosti da si Ministarstvo turizma nije dalo truda obuhvatiti bar osnovne spomenike i lokalitete koji se obilaze i koje predstavljamo. \nMinistarstvo turizma trebalo bi biti naš partner, neka vrsta zaštite i podrške. Ovom prilikom apeliram na to da se zaštite vodiči  u smislu kažnjavanja nelicenciranih vodiča, kojih je u Hrvatskoj zaista prevelik broj. U Italiji su kazne do 1.000 eur ukoliko vas uhvate da vodite u njihovim gradovima bez licence. Imaju određen broj licenci za strance, koji plaćaju vrlo visoke iznose da bi ih ishodili. Eto jedan vrlo jednostavan primjer kako zaštiti svoje vodiče i zaraditi novce."]
[275,"Travel Atico doo","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Poštovani\nLjubazno molim da se unese  pod Pulu i sljedeće: \n-Rimski podni mozaik Kažnjavanje Dirke\n-Povijesni i pomorski muzej Istre i njegova okolica, odnosno područje Kaštela - uskoro će se moći kao i ranije proći do Malog rimskog kazališta, te tako povezati u jednu cjelinu i povezati Povijesni i Arheološki muzej.\n-Samostan i crkva sv.Franje - to je ispravan naziv cijelog kompleksa i lokaliteta\n-molim da definirate antička vrata!! Dvojna vrata, Herkulova vrata i Slavoluk Sergijevaca\n-molim da unesete i gradske zidine\n-zgrada FINA-e - koja je jedinstveni primjer tal.racionalizma iz doba fašističke Italije, ili primjer tzv. Musolinijevog stila\n-ljubazno molim da se obavezno unese i Oktogonalni mauzolej! \n-Zerostrasse - ljubazno molim napišite ispravan naziv! \n-Forum se piše velikim slovom i obuhvaća Augustov hram i Gradsku vijećnicu \n-spomenici iz austro-ugarske arhitekture i nasljeđa u samom centru : mjesto nekadašnje Berlitz škole, kip James Joycea ispred bara Ulix, zgrada tržnice, Dom hrvatskih branitelja. \n\n-molim da definirate u Rovinju \"povijesna cjelina\" - nadam se da mislite na cijeli stari grad odnosno poluotok \n\n-u Vodnjanu molim da dodate sljedeće : \nNarodni trg - nalazi se na mjestu nekadašnjeg kaštela i okolne ulice su popločane upravo s njegovim kamenom, nakon njegovog uništenja\nOkružen je izuzetno vrijednim i značajnim kućama i plačama: kuća Bembo, Benussi, palača Bradamante, palača Bettica - muzej Vodnjan. Na Narodnom trgu se nalazi i Ekomuzej. \n\nNadam se da ćete uvažiti predložene lokalitete. \n\nDarija Čelić Trajčeski"]
[276,"OLIVA, obrt za turisticko vodjenje i zastupanje","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Bale- treba zastititi cijelu srednjevjekovnu jezgru na Mon Perinu, koja naravno ukljucuje objekte, koje ste naveli.\nTreba ukljuciti u listu i zupnu crkvu, a ne samo njezin lapidarij?!...trg pred Kastelom i vijecnicu, takodjer.\nKastel se zove Soardo-Bembo, a ne Saordo-Bembo."]
[277,"IVANA KARANIKIĆ","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Obavezno uvrstiti Nezakcij - najstariji grad u Istri. Lijepo si kliknite na sljedeću poveznicu pa nešto možda i naučite:\nhttps://www.istria-culture.com/nezakcij-i111\n\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Istarsku županiju i Grad Zagreb"]
[278,"OLIVA, obrt za turisticko vodjenje i zastupanje","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Postovani,\n\nu Pravilniku kojim propisujete popis zasticenih cjelina (lokaliteta) po zupanijama, donijeli ste, vezano uz grad Porec slijedece:\n\n- Poreč: kompleks Eufrazijeve bazilike – UNESCO, Muzej grada Poreča, Istarska sabornica, gotička palača Lion\n\n- Červar Pobat: arheološki lokalitet Lorun – Santa Marina\n!!!\n\n...sto nazalost prikazuje krajnju povrsnost i nerazumijevanje vrijednosti starogradske jezgre Poreca, njegovih povijesnih tokova i urbanog razvoja.\n\nNaime,\nstarogradska jezgra Poreca, smjestena je na plosnom poluotoku, velicine cca 400×200 m. Poluotok je naseljen od zeljeznog doba, grad je osnovan u 1. st.pr.n.e. i proglasen glavnim gradom rimske kolonije Colonia Iulia Parentium. Grad Porec je 313. proglasen biskupskim sjedistem (sve do danas), i konstantno je naseljen. Tlorisnu osnovu grada cini mreza ulica, koje su trasirali Rimljani, i neke od njih jos nose stare anticke nazive. Ispod srednjevjekovnog Poreca, na nevelikoj dubini postoji anticki Parentium, kojeg se intenzivno istrazuje i sondira, te ce u dogledno vrijeme biti prikladno prezentiran, ne samo domacoj javnosti, nego i nasim gostima. Grad Porec ulaze veliku energiju i sredstva u taj projekt. Ranokrscanski kompleks Eufrazijeve bazilike, uvrsten na UNESCO  popis svjetske bastine kao spomenik izuzetne vrijednosti, samo je jedan iz poduzeg popisa izvanrednih i vrlo raskosnih obrambenih i svjetovnih gradjevina u starogradskoj jezgri Poreca:\n\n-fortifikacijski sustav \n(zidine iz perioda kasne antike, pojacane u 13.st; dvije renesansne okrugle obrambene kule, peterokutna renesansna kula na ulazu u starogradsku jezgru, iz sredine 13.st,; obnovljena u 15. st\n-kanonicka kuca iz 13.st\n-pucka romanicka kuca sa dvije romanicke bifore na procelju\n-Kuca \"dva sveca\"u romanickom i renesansnom stilu\n-goticka franjevacka crkva iz 13.st, podignuta na ostacima Sv. Tome iz 5.st,  danas svecana dvorana Istarske sabornice\n- desetak prekrasnih , jedinstvenih gotickih palaca\n- nekoliko baroknih palaca (palaca Sincic iz 18.st.)\n-ostaci antickog foruma na zapadnoj strani poluotoka\n\nStarogradska jezgra grada Poreca je NEDJELJIVA CJELINA u urbanistickom, povijesnom i geografskom kontekstu,\nne mogu se iz nje izluciti samo pojedine gradjevine i spomenici!\n\nTekst koji se odnosi na zastitu cjelina i lokaliteta u gradu Porecu, MORA glasiti;\n\nZASTITA CJELOKUPNE STAROGRADSKE JEZGRE NA POLUOTOKU, UKLJUCUJUCI SVE SAKRALNE I SVJETOVNE GRADJEVINE UNUTAR GRADSKIH ZIDINA, TRGOVE I ULICE, FORTIFIKACIJSKE OBJEKTE.\n\"FORA LE PORTE\" tj. izvan gradskih vrata, ZASTITA OBJEKATA GRADSKOG KAZALISTA I GRADSKE VIJECNICE.\n\nUz postovanje,\nMaslinka Kempf\n\nlicencirani turisticki vodic, Istarska zupanija"]
[279,"IVANA KARANIKIĆ","Članak 3.,\n7. ISTARSKA ŽUPANIJA","Nije Červar Pobat nego Červar Porat - niste u stanju točno ni naziv mjesta s interneta kopirat.\nI nije Zerostarsse nego Zero strasse\n\nIvana Karanikić, licencirani turistički vodič za Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Istarsku županiju i Grad Zagreb"]
[280,"Turistička zajednica Varaždinske županije","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Povijesna jezgra Varaždina jedinstvena je srednjovjekovna urbana cjelina, u kojoj se na malom prostoru skladno nadopunjuju gotički i renesansni elementi s prevladavajućim baroknim, rokoko, historicističkim i secesijskim stilom. Jedan je od najboljih primjera kontinuirane višestoljetne kulture življenja i kao takav je najočuvaniji i jedinstveni primjer u kontinentalnom dijelu Hrvatske.\nStoga TZ Varaždinske županije predlaže da se ovaj hrvatski biser arhitekture i kulture svakako uvrsti u Pravilnik i to definiran kao \"zaštićena kulturno-povijesna urbanistička cjelina grada Varaždina\", koja je u Registru kulturnih dobara RH registrirana pod brojem \"Z-5471\".\n\nTZ Varaždinske županije"]
[281,"Aleksandra Cmrečki","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Stav Društva turističkih vodiča i pratitelja Varaždin pišem kao predsjednica Društva, a mišljenja smo da se treba zaštititi cijela kulturno-povijesna cjelina grada Varaždina i to omeđena ulicama:\nVrazova, Nazorova, Šenoina, Stepinčeva i Cesarčeva. Uz to nezaobilazno je varaždinsko groblje, židovsko groblje, Kapucinska crkva Sv. Trojstva i samostan te muzej vatrogastva."]
[282,"Turistička zajednica grada Varaždina","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","S obzirom na velik broj kvalitetnih prijedloga o nadopunjavanju popisa zaštićenih lokaliteta, vjerujemo da će se popis nadopuniti i nekim novim predloženim lokalitetima. Što se tiče Varaždina, Turistička zajednica grada Varaždina predlaže da se na popis uvrsti i zaštićena kulturno-povijesna urbanistička cjelina grada Varaždina, koja je u Registru kulturnih dobara RH registrirana pod brojem Z-5471. \nIzuzetna spomenička i umjetnička baština s jednom od najočuvanijih i najbogatijih baroknih urbanih cjelina, ono je po čemu se Varaždin razlikuje od drugih gradova. \nI u Strateškom planu razvoja turizma grada Varaždina do 2020. godine navodi se da je kulturno-povijesna cjelina gradske jezgre Varaždina prostor od izuzetne vrijednosti koji se razvija od 12. stoljeća do danas prihvačajući utjecaj brojnih stilskih razdoblja tijekom tog vremena. \nPovijesna jezgra Varaždina smatra se jednom od najznačajnijih barokno– rokoko–klasicističkih povijesnih urbanih jezgri u Hrvatskoj. Strategija navodi tri ključne značajke jezgre: građevinski fond s kompleksom Starog grada, sakralnom baštinom te nizom palača; bogatstvo zelenih površina formiranih kao javni parkovi i urbano ukrasno zelenilo te raster ulica i trgova koji su do danas zadržali svoje povijesne smjerove i najčešće nepravilne forme. Kao takva, povijesna jezgra Varaždina ima umjetničku i društvenu vrijednost i predstavlja jednu od najvažnijih atrakcija Varaždina te smatramo da se treba uvrstiti u novi Pravilnik o popisu zaštićenih cjelina (lokaliteta) po županijama.\nTuristička zajednica grada Varaždina"]
[283,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Varazdin: stara gradska jezgra, zupna crkva sv. Nikole, franjevacka crkva i samostan, kapucinska crkva i samostan, ursulinska crkva i samostan, katedrala, crkva sv. Florijana, crkva sv. Vida, kapela sv. Fabijana i Sebastijana, palace (Patacic, Patacic-Putar, Draskovic, zupanijska, Zagrebackog kaptola, Erdody, biskupijska, Zakmardy, Sermage, Keglevic), vila Bedekovic, setaliste Vatroslava Jagica, Stari grad i kula Strazarnica, Lisakova kula, gradska vijecnica, kuca Padovec, gradsko kazaliste, sinagoga i zidovsko groblje, Pod starom jezgrom podrazumijevam sve unutar nekadasnjih zidina, srusenih pocetkom 19. stoljeca, dakle, unutar pojasa ulica Cesarceva, Preradoviceva, Nazorova i Vrazova. U zupaniji, svako mjesto ili grad s crkvom. Ivanec: crkva i podrucje Starog grada. Lepoglava: nekadasnja lepoglavska crkva i samostan, crkve na Gorici i Purgi Lepoglavskoj nalaziste ahata koje je sve vise turisticki popularnije. Dalje, dvorci (Bela 1, Bela 2, Pusta Bela, Jalkovec, Jalzabet, Klenovnik, Krkanec, Ludbreg, Martijanec, Marusevec, Novi Marof, Opeka i arboretum, Saulovec, Krizovljan Radovecki, Trakoscan, Vidovec, Vinica, Zelenedvor). U Vinici crkva, isusovacka kurija, pranger, Sincekova jama, Stari grad Vinica, zdenac s Nepomukom. Gaveznica, spilje Vindija i Veternica. Varazdinske Toplice, Aquae Isse, crkva, Stari grad. Jalzabet, Bistricak tumul, gomila, zupna crkva i dvorac Somogy. Gornji Martijanec, Pri gomili ilitiga tumul. Ludbreg, arheoloska cjelina, urbanizam s centrom svijeta, dvorac Batthany, crkva, zidovsko groblje. Osim navedenih starih gradova, Pusta Bela, Kalnik, Grebengrad, Paka. Dvorac Bisag. Remetinecka crkva i samostan\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[284,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega iz Društva turističkih vodiča i pratitelja grada Varaždina."]
[285,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Grad Varaždin - Spomenička cjelina grada unutar nekadašnjih zidina, Stari grad Varaždin, Varaždinsko groblje\nVinica - Arboretum Opeka\nUz SVE što su navele kolege\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[286,"Zorana  Poljan","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Moj prijedlog je da se svakako zaštiti cijela kulturno - povijesna cjelina grada Varaždina!"]
[287,"Dario Čamić","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Biljana, vrlo je jednostavno odrediti radijus, unutar tih i tih ulica smiju voditi samo licencirani vodiči.\nA ako netko iz Gajeve priča o vijećnici neka priča... Taj je šarlatan i njemu i njegovim korisnicima na dušu. \nU Beču će ti inspekcija veoma jasno objasniti gdje je granica unutar koje ne smiješ pričati :)"]
[288,"Aleksandra Cmrečki","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Moje je mišljenje da je vodič slobodna profesija odnosno zanimanje. Usudio bi se čak reći umjetničko zanimanje. Turistički umjetnik. No, slobodno zanimanje.\nI mislim da tu slobodu treba naglasiti.\nSloboda podrazumijeva pravo izbora - hoće li netko raditi taj posao kao dodatno zanimanje ili će se samozaposliti ili će baš biti free lance po ugovoru.\nKad svatko u ovoj državi dobije licencu za vođenje onda bi najjednostavnije, po meni za sve vodiče, bez obzira jesu li samozaposleni ili u penziji ili studenti ili rade pa im je to dodatni posao ili su nezaposleni ili su free lance, bilo da se upišu u PU i dobiju mogućnost izdati račun na koji država obračunava porez. I kraj. Svi smo jednaki, svi smo vodiči, svi izdajemo račune. \nKako smo svi vodiči, stopa poreza bi trebala biti ista za sve bez obzira na to je li to dodatni ili jedini prihod, bez obzira radi li netko 365 ili 1 dan. Jer smo svi isti. Ako je porez u turizmu npr. 13% onda to znači da od 100kn državi ide 13. Kraj. \nSve ostalo je velika zavrzlama.\n\nRobert Belaj"]
[289,"Aleksandra Cmrečki","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Još bi svakako dodali i grad Ivanec, koji nije ni naveden, a lokaliteti su: stari grad Ivanec i perivoj (glavni gradski park), te  Župna crkva Sv. Marije Magdalene"]
[290,"Aleksandra Cmrečki","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Roberte, tu se u potpunosti sa tobom slažem! Županija je županija! Ako neko veli da Varaždinski Stari grad može prezentirati samo onaj koji ima položenu Vž žup. kak budu oni nekom drugom odredili di je ta granica, crta, radijus, do koje smiješ odnosno ne smiješ pričati o lokalitetu? Može neko stati kod POU Vžd i pričati o Starom gradu. Da li se to onda može reći da stoji ispred lokacije i priča o njoj??? Ili iz Gajeve pričati o Vjećnici? \nZapravo, možda ja samo ne kužim smisao... Al meni je ovo totalna glupost i davanje značenja nekome ko bi trebal tražiti i rješavati bitnije stvari. Mislim na Ministarstva...\nBiljana Cmrečki"]
[291,"Aleksandra Cmrečki","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\npišem kao član Društva turističkih vodiča i turističkih pratitelja Varaždina.\nSmatram da je ovakva diskusija o zaštićenim cjelinama dobra ali samo u svrhu edukacije vodiča.\nNaime, imamo državu, u državi 20 županija i grad Zagreb. I sad u tih 20 županija i gradu Zagrebu tražimo zaštićene cjeline. I onda ćemo krenuti u polaganja ispita za te zaštićene cjeline. Dakle, ponovno ćemo plaćati ispite! (Ili ih možda biti izuzeti ako već imamo licence?!) A sve to zašto? Odgovor je vrlo jednostavan. Da bi se zaštitili prvenstveno od inozemnih vodiča. Tu cijela zavrzlama počinje.\nTu leži uzrok, koji mi pokušavamo riješiti na razini vodiča. Ali zakone ne donose vodiči. Inspekcije - turističke, gospodarske, radne - ne čine vodiči.\nTako je, po meni, smisao svega da se nadležne institucije samo pridržavaju svog posla. Zna se vrlo dobro što ide u opis posla pratitelja grupe (tour leadera) a što u opis posla vodiča (tour guidea). Zna se vrlo dobro koji su lokalni vodiči a koji nisu. \nZna se vrlo dobro tko može dobiti licencu za vodiča. \nDakle, ova raspravu, iniciranu od strane vodiča da bi se lokalni vodiči zaštitili mogu u jednoj minuti riješiti nadležne institucije tako da odrade svoj dio posla a to je kontroliranje da li tour leaderi imaju licencu za tour guidea. Zašto se u Beču, Salzburgu, Pragu, Firenci itd. jednostavno zna da se uzima lokalni vodič? Jer su se oni tako brendirali i štite svoje vodiče. \nNaš je posao kao lokalnih vodiča voditi a posao nadležnih institucija koje su nam izdale licence je nas zaštititi. I to je to.\nKonačno tko garantira da ćemo biti zaštićeni u zaštićenim cjelinama ako nismo sada zaštićeni pa moramo voditi raspravu o zaštiti. Stoga je bolje da smo zaštićeni sada.\nHrvatska znači hrvatski vodiči. Hrvatska štiti hrvatske vodiče. (Croatia means Croatian giudes. Croatia protects Croatian guides.)\n\nRobert Belaj  \nČlan Društva turističkih vodiča i turističkih pratitelja Varaždina"]
[292,"Judit Vaupotić","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","U Varaždinu predlažem  zaštititi cijelu kulturno-povijesnu cjelinu."]
[293,"Dario Čamić","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","U Varaždinu bi svakako trebalo zaštititi  cijelu kulturno-povijesnu cjelinu!"]
[294,"VIKTORIA PERIŠIĆ CAKTAŠ","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","Varazdin: stara gradska jezgra, zupna crkva sv. Nikole, franjevacka crkva i samostan, kapucinska crkva i samostan, ursulinska crkva i samostan, katedrala, crkva sv. Florijana, crkva sv. Vida, kapela sv. Fabijana i Sebastijana, palace (Patacic, Patacic-Putar, Draskovic, zupanijska, Zagrebackog kaptola, Erdody, biskupijska, Zakmardy, Sermage, Keglevic), vila Bedekovic, setaliste Vatroslava Jagica, Stari grad i kula Strazarnica, Lisakova kula, gradska vijecnica, kuca Padovec, gradsko kazaliste, sinagoga i zidovsko groblje, Pod starom jezgrom podrazumijevam sve unutar nekadasnjih zidina, srusenih pocetkom 19. stoljeca, dakle, unutar pojasa ulica Cesarceva, Preradoviceva, Nazorova i Vrazova. U zupaniji, svako mjesto ili grad s crkvom. Ivanec: crkva i podrucje Starog grada. Lepoglava: nekadasnja lepoglavska crkva i samostan, crkve na Gorici i Purgi Lepoglavskoj nalaziste ahata koje je sve vise turisticki popularnije. Dalje, dvorci (Bela 1, Bela 2, Pusta Bela, Jalkovec, Jalzabet, Klenovnik, Krkanec, Ludbreg, Martijanec, Marusevec, Novi Marof, Opeka i arboretum, Saulovec, Krizovljan Radovecki, Trakoscan, Vidovec, Vinica, Zelenedvor). U Vinici crkva, isusovacka kurija, pranger, Sincekova jama, Stari grad Vinica, zdenac s Nepomukom. Gaveznica, spilje Vindija i Veternica. Varazdinske Toplice, Aquae Isse, crkva, Stari grad. Jalzabet, Bistricak tumul, gomila, zupna crkva i dvorac Somogy. Gornji Martijanec, Pri gomili ilitiga tumul. Ludbreg, arheoloska cjelina, urbanizam s centrom svijeta, dvorac Batthany, crkva, zidovsko groblje. Osim navedenih starih gradova, Pusta Bela, Kalnik, Grebengrad, Paka. Dvorac Bisag. Remetinecka crkva i samostan"]
[295,"Mirjam Grabovac","Članak 3.,\n8. VARAŽDINSKA ŽUPANIJA","U Varaždinskoj županiji trebalo bi dodati:\n- dvorac Klenovnik\n- arboretum Opeka - Vinica\n- za grad Varaždin trebalo bi zaštititi cijelu kulturno-povijesnu cjelinu što ovdje nije navedeno"]
[296,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Grad Osijek - spomenik \"crvenom fići\" - raskrižje Vukovarske i Trpimirove ulice \nGrad Osijek - spomenik “Osijek - Nepokoreni grad”\nGrad Osijek - Most dr. Franje Tuđmana - Tvrđa\nSpomen-šuma “Rosinjača“\nFarma Orlovnjak (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nFarma Marinovci (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nErnestinovo, Park (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nAntunovac, Groblje Lok.2 (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nBilje, Groblje, Lok. 1, Lok. 3, Lok.4 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nBetin Dvor (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nDalj, Groblje, Lok. 1, Lok. 4 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nBeli Manastir, Groblje Lok. 1; Groblje lok. 2 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nErdut, Bunar (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nDaljski Atar-Glogovac (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nFarma \"Lovas\", Dalj (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)"]
[297,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Osijek - Spomenička cjelina: potez Tvrđa - Europska avenija (Secesijski niz zgrada) - Konkatedrala; HNK, Tvrđavica (Krunska utvrda, Barutana)"]
[298,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Osijek - Spomenička cjelina: potez Tvrđa - Europska avenija (Secesijski niz zgrada) - Konkatedrala; HNK, Tvrđavica (Krunska utvrda, Barutana)\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[299,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[300,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[301,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Osijek - Spomenička cjelina: potez Tvrđa - Europska avenija (Secesijski niz zgrada) - Konkatedrala; HNK, Tvrđavica (Krunska utvrda, Barutana)\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[302,"Dinko Pervan","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","Slažem se s gospodinom Stanislavom, definitivno treba uključiti Europsku aveniju (secesija) i perivoje kao što je navedeno u Pravilniku iz 2008. god.\nPotez Tvrđa - perivoji - Europska Avenija - konkatedrala čini odličnu turističku rutu koju treba na pravilan način zaštititi i prezentirati gostima."]
[303,"Stanislav Subotić","Članak 3.,\n9. OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA","U Osijeku NE postoji župna crkva sv. Petra i Pavla, nego konkatedrala sv. Petra i Pavla. Osim toga, na popis svakako treba pridodati čuveni \"Osječki secesijski niz\" (niz secesijskih palača smještenih u današnjoj Europskoj aveniji."]
[304,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Spomen područje Ovčara\nMemorijalno groblje žrtava iz Domovinskog rata u Vukovaru\nMjesto sjećanja – Vukovarska bolnica 1991.\nSpomenik Blage Zadre - Trpinjska cesta - groblje tenkova\nMemorijalni centar Domovinskog rata Vukovar\nCerić (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nLovas, Groblje Lok. 1; Lovas, Groblje Lok. 5 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nSlakovci (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nBogdanovci, V. Nazora; M. Tita; groblje (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nBogdanovci, Školsko igralište (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nPetrovci i Petrovci kod Ribnjaka (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nTovarnik, Groblje Lok. 1; 1a; 1c; 1d; 1f (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nMohovo (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nMarinci, Kod drvenog križa,  lok. 2; Groblje lok. 9; Vojni kanal lok. 1 i lok. 2  (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nStari Jankovci, lok. 1 i lok. 2 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nNovi Jankovci (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nSvinjarevci, Cesta Oriolik Negoslavci, lok.7; groblje,  lok. 5; groblje, lok. 1 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nĆelije, Groblje, Lok. 1; Iza groblja, Lok. 1 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nBerak, Groblje, Lok. 1; Berak-Šarviz Dola; Bunar; Negoslavci, Polje od Ribnjaka Grabovo (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nBršadin, Uz bobotski kanal, Lok.1 (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nIlok-Divlja deponija; Groblje, Lok.11.; Lok. 1; Lok. 3 (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nSotin (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nNegoslavci, Pravoslavno groblje, lok. 1; Močvara (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nMikluševci (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nAntin, Carev Ribnjak (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nTordinci, V. Nazora 8; Lenija uz šumu; Starčev dol (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nČakovci (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nVukovar, Nova Ulica (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nBorovo (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nŠuma Jelaš, Lovas (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nBršadin, Između Vuke i Ceste (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nCerić (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nSotin- Atar, primarna/Klaonica, sekundarna (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)\nBogdanovci, D. Rata 29 (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)"]
[305,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske ističe da je čitavo područje države , a poglavito područje  grada Vukovara \n prema europskim normama  zbog  Domovinskog rata  ''osjetljivo pitanje''  ( nažalost, rane još nisu zacijelile;  u Hrvatskoj se još uvijek traga za 1922   nestalih  osoba u Domovinskom ratu   te smo svjedoci niza  prosvjeda i reagiranja  zbog  neprocesuiranja počinitelja ratnih zločina )  .  Zbog svega navedenog,   a  imajući u vidu  trenutnu   interpretaciju  EK direktiva   koje se odnose na djelatnost turističkih vodiča    došlo  bi do velikih poteškoća zbog primjene takve interpretacije odredbi direktiva. \nStoga podržavamo zahtjev da se uz sam naslov stavi naglasak na Vukovar kao mjesto posebnog pijeteta i  na poseban način razmotri način zaštite ovog lokaliteta.  \n\n U  području cijele države , a  s posebnim naglaskom na  grad heroj Vukovar,   jako nam je  bitno da našu zemlju predstavljaju oni koji su se za to i educirali u Republici Hrvatskoj, a to je upravo ovaj prijedlog popisa. \n\nStoga je tužno da primjerice u predmetnom prijedlogu nema npr. vodotornja, a radi se o gradu u kojem svaki kutak priča tužnu priču koja se ne smije zaboraviti i iznimno je važno za ugled zemlje kako će se interpretirati i predstavljati kulturna baština i povijest grada Vukovara."]
[306,"Gradski muzej Vinkovci","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nVinkovci zbog svoje duge i bogate povijesti, koja počinje prije 8 tisuća godina  (mlađe kameno doba), jedno su od najstarijih kontinuiranih naselja i jedan od najznačajnijih arheoloških lokaliteta u kontinentalnoj Hrvatskoj, zbog čega je veći dio Grada proglašen Arheološki zaštićenom zonom. Sam Grad je eponimni lokalitet Vinkovačke kulture, kao i obližnji lokalitet Sopot za Sopotsku kulturu. Tijekom rimskog naseljavanja (Colonia Aurelia Cibalae) uspostavljena je karakteristična rimska urbana struktura čiji će ostaci u kasnijim razdobljima u velikoj mjeri odrediti dalji tijek naseljavanja ovog područja.  Cibale su rodni grad jedina dva rimska cara rođena na tlu današnje Hrvatske, braće Valentinijana I i Valensa, a tu su pogubljena i dva cibalitanska mučenika, Euzebije i Polion.  Na području grada nazvanim Meraja nalaze se temelji ranoromaničke crkve, uz koju je sagrađena mlađa gotička crkva. Ime naselja Vinkovci prvi put se spominje u 15. st, a naselje je preživjelo i  turska osvajanja. Svoj današnji urbanističko-arhitektonski izgled Vinkovci dobivaju u 18. stoljeću u vrijeme osnivanja Vojne granice, kada sredinom 18. stoljeća nastaje i današnja povijesna jezgra, koja je kao takva registrirana i zaštićena. Pri tome je vidljiv značajan utjecaj rimske urbane matrice na vojnograničarsku urbanu strukturu jer su tada još dijelom sačuvani ostaci rimske arhitekture utjecali na uobičajeno formiranje vojnograničarske pravolinijske tlocrtne sheme, za razliku od drugih gradova Vojne Granice.\nGradski muzej Vinkovci kao zavičajni muzej kompleksnog tipa pokriva Vinkovački kraj, odnosno područje bivše  Općine Vinkovci na 1022 km2, što je skoro polovina površine Vukovarsko-srijemske županije  od 2454 km2. Ovaj popis prirodnih, kulturnih, povijesnih, tradicijskih i drugih vrednota Vinkovačkog kraja pokazuje da turisti s ili bez ovlaštenog turističkog vodiča imaju što vidjeti. Većina ovih lokaliteta se nalazi i u Registru kulturnih dobara Ministarstva kulture Republike Hrvatske. \n Predlažemo uvrštavanje sljedećih lokaliteta:\n1. Vinkovci – Arheološki zaštićena „A“ i „B“ zona Vinkovaca; Kulturno-povijesna cjelina grada Vinkovaca koja obuhvaća sljedeća zaštićena kulturna dobra: Crkva sv. Euzebija i Poliona (Trg bana Josipa Šokčevića 19), Kapetanov stan - Zgrada suda (Trg bana J. Šokčevića 17a), Kip sv. Trojstva (Trg bana Josipa Šokčevića) i središnji Gradski park na Trgu, Zgrada Brodske imovne općine (Ulica Kralja Zvonimira 1), Zgrada Gradskog muzeja  u kojoj se nalazilo zapovjedništvo 7. brodske pukovnije ili Velikoj straži iz 1780./85.  (Trg bana Josipa Šokčevića 16) i Zgrada Galerije umjetnosti Slavko Kopać (Duga ulica 3), Historicistička katnica (Duga 11), Zgrada Šlomović-Narodnog magazina (Duga ulica 17), Zgrada Nove gimnazije (Trg bana J. Šokčevića 1), Zgrada Stare gimnazije (Trg bana J. Šokčevića 2), Zgrada suda (Trg bana J. Šokčevića 17), Župni dvor (Trg bana J. Šokčevića 18), Kuća Janković (Kralja Zvonimira 2,  Prizemnica na Trgu bana J. Šokčevića 6 (Crveni križ);  pojedinačno zaštićeni objekti: Kuća Gross (Ulica Jurja Dalmatinca 33),  Kuća Schlesinger (Kralja Zvonimira 15); Ranoromanička i gotička crkva na Meraji (Ulica I. Gundulića 49); Kapelica sv. Marije Magdalene na Gradskom groblju (u kojoj je sahranjen hrvatski ban Josip Šokčević), Pravoslavna crkva Hram silaska Duha Svetoga (Istarska ulica 2a);  Arheološki lokalitete Kamenica (ranokršćanski kompleks na kojem je spaljen sv. Polion); Park Lenije;  Rodna kuća Ivana Kozarca (Ulica J. Kozarca 38); Park ptica Dine Merhav Gross (Ulica J. Lovretića); Šuma Kunjevci\n2. Lipovac – Crkva sv. Luke – Lučica i arheološki lokalitet srednjovjekovnog franjevačkog samostana uz crkvu - Kološtar (kč. 941)\n3. Rokovci –  Ostaci crkve i franjevačkog samostana iz 15. stoljeća poznatog danas kao Rokovačke zidine zajedno s srednjovjekovnom utvrdom na Jemrića stanu - srednjovjekovno Hrapkovo (kč. 313, 305, 306/1)\n4. Stari Mikanovci – Arheološki lokalitet Damića gradina \n5. Novi Mikanovci – romaničko-gotička Crkva sv. Bartola (kč. 633)\n6. Ivankovo – srednjovjekovna utvrda Bedemgrad/Grac (kč. 3234/1, 3234/2) \n7. Ivankovo – župna crkva Sv. Ivana Krstitelja, izvorno gotička crkva sv. Jurja (kč. 165)\n8. Nuštar – Kompleks dvorca Khuen Belassy i pripadajućeg perivoja (kč 602/1 i 602/2)\n9. Nuštar – lokalitet Zidine –mjesto srednjovjekovnog benediktinskog samostana Sv. Duha i srednjovjekovnog kaštela Monuštar (kč. 1419)\n10. Otok/Bošnjaci  – Arheološki lokalitet i ostaci utvrde Virgrad\n11. Antin – Ostatci utvrde “Herman ili Hermanvár“(kč. 883, 882 i 886/1)\n12. Antin – Baćino/Ćilije –srednovjekono gradište na lijevoj obali Vuke okruženo opkopom –ostatci srednjovjekovnog naselja Baćino (kč. 799)\n13. Tordinci – Turska gradina – ostatci srednjovjekovne utvrde (kaštela) Leva kvadratičnog oblika na lijevoz obali Vuke istočno od Tordinaca (kč. 1403 i 1404).\n14. Soljani -  Ostaci srednovjekovne utvrde “Zvizdan - grad“\n15. Cerna, Arheološko nalazište Gradac zajedno s gotičkom župnom crkvom sv.Mihovila smješteno u središtu naselja Cerna. Topografski je riječ o trokutastom brježuljku koji s istoka i zapada okružuju rijeke Biđ i Bosut, a sa juga je u prošlosti bio opasan umjetnim kanalom koji je zatrpan 60-tih godina 20. stoljeća. Arheološkim nalazima na nalazištu “Gradac“ potvrđeno je postojanje prapovijesnog arheološkog nalazišta koje je postojalo tokom neolitika – sopotske kultura, zatim u kontinuitetu kroz brončano, starije i mlađe željezno doba te tijekom srednjeg vijeka (kč. 100, 101, 102, 103/1, 103/2 i 104).\n16. Prkovci, srednjovjekono gradište s zemljanim bedemima i opkopima u središtu Prkovaca (kč. 467) oslonjeno na desnu obalu Biđa i na kojem se nalazi današnja filijalna župna crkva Sv. Martina (srednjovjekovni Veliki Gradac)\n17. Srednjovjekovne utvrde na Bosutu: a) Živice na desnoj obali Bosuta kod Privlake (tri pojasa koncentričnih bedema i opkopa na kč. 113/1); b) Srednjovjekovna kvadratična utvrda s opkopom u šumi Ada oslonjena na desnu stranu Bosuta, a sa zapadne strane nalzi se utok potoka Revenica u Bosut (Srijemske Laze kč. 1504/2); Grac kod Podgrađa - ostatci srednjovjekovnog kaštela S. Lovro na lijevoj obali Bosuta u blizini Podgrađa (Podgrađe kč. 37 i 38)\n18. Slakovci - Nalazište “Gradina“ pokraj Slakovaca (ostatci srednjovjekovnog kaštela Slakovci) smješteno je jugozapadno od naselja Slakovci. Sastoji od središnjeg platoa praćenog s tri niža platoa sa sjeverne, južne i zapadne strane. Od arheoloških nalaza, osim srednjovjekovne opeke prisutni su ulomci sopotske, brončanodobne, latenske i srednjovjekovne keramike te životinjskih kostiju. Na ovom nalazištu 1893.g. nađen je srebrni srednjovjekovni nakit datiran u 13. – 14. st.\n\nI na ostalom području Vukovarsko-srijemske županije postoje mnogobrojni lokaliteti koji zaslužuju da se nađu na ovom popisu.\nS poštovanjem,\nGradski muzej Vinkovci"]
[307,"Turistička zajednica grada Vukovara","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Područje Vukovara od iznimnog je nacionalnog interesa, a u želji da se očuva sjećanje na Vukovar i dignitet Domovinskog rata od presudne je važnosti posjetiteljima i turistima ispričati istinu o Domovinskom ratu te primjereno i  autentično prikazati lokalitet. Slijedom toga, od iznimne je važnosti da Vukovar bude cjelovito zaštićeni lokalitet, u kojem bi usluge turističkog vodiča mogli pružati samo oni vodiči koji su položili posebni dio stručnog ispita za ovu zaštićenu cjelinu, odnosno za grad Vukovar, a čemu opet treba pridati posebnu pažnju. \nTime bi se izbjegli propusti kao što je ovaj da u ovom nacrtu Pravilnika Vukovarski vodotoranj nije predložen kao zaštićeni lokalitet, što je apsolutno neprihvatljivo. Izbjegle bi se i nedoumice kao  što je pitanje obuhvata Spomen područja Ovčara - odnosi li se to samo na masovnu grobnicu ili i na Spomen dom Ovčara?\nStoga se apsolutno slažemo i sa zahtjevom Udruge turističkih vodiča grada Vukovara i Gradom Vukovarom da se područje Vukovara proglasi kao cjelovito zaštićeni lokalitet, a što je Grad Vukovar već u nekoliko navrata zahtjevao."]
[308,"Udruga turističkih vodiča grada Vukovara","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nUdruga turističkih vodiča grada Vukovara predlaže dopunu popisa zaštićenih cjelina na području grada Vukovara.\nSmatramo da predloženi popis lokaliteta nije dovoljan znajući koliku žrtvu i značaj za Republiku Hrvatsku ima grad Vukovar. Smatramo da cijeli grad Vukovar treba biti zaštićeni lokalitet, odnosno Mjesto posebnog pijeteta. Mi turistički vodiči grada Vukovara često na terenu susrećemo kolege iz drugih država EU, kao i kolege iz susjednih zemalja bivše države koji krivo interpretiraju zbivanja u Vukovaru za vrijeme Domovinskog rata (poput pojmova građanski rat ili da su svi  isto krivi za ono što se dogodilo 1991. godine). Kako bi se spriječilo da se to događa na terenu, a poštujući žrtvu Vukovara ponovo ističemo i ponavljamo zahtjev da se cijeli grad navede kao zaštićeni lokalitet.\nDubravko Žuvić-predsjednik udruge"]
[309,"Grad Vinkovci","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Poštovani,\npredlažemo dopunu popisa zaštićenih cjelina (lokaliteta) na području grada Vinkovaca kako slijedi:\n1. Graditeljski sklop nekadašnje crkve sv. Ilije i Vinka – “Meraja“\n2. Kulturno-povijesna cjelina grada Vinkovaca - crkva sv. Euzebija i Poliona, Jankovićeva kuća, Kapetanov stan - zgrada suda, kip sv. Trojstva, zgrada Brodske imovne općine, zgrada Galerije umjetnosti, historicistička katnica, zgrada Gradskog muzeja, zgrada Narodnog magazina, zgrada Nove gimnazije, zgrada Stare gimnazije, zgrada suda, župni dvor \n3. Rodna kuća Ivana Kozarca\n4. Arheološka zona „Kamenica“\n\nObrazloženje\nU gradu Vinkovcima nalaze se sljedeća područja, prostori odnosno objekti na kojima se nalaze ili koji sadržavaju prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote, a za koje smatramo da ih je potrebno uvrstiti na popis zaštićenih cjelina (lokaliteta) na području grada Vinkovaca:\n1. Graditeljski sklop nekadašnje crkve sv. Ilije i Vinka – “Meraja“ (ulica Ivana Gundulića 49) je sklop čiji prvi ranoromanički sloj nastaje 1100., a očuvana je i glavnina gotičke crkve s kraja 14. – početka 15. stoljeća. Do 18. st. crkva nosi naziv sv. Ilija, a nakon toga sv. Ilija i Vinko. Nakon 1777. g. crkva je desakralizirana i pretvorena u vojno skladište, a danas služi povremeno u muzejsko – galerijske svrhe. Godine 1885. građevina je prodana u privatan posjed i radikalno pregrađena. Godine 1965. izvršena su arheološka istraživanja kojima je otkrivena sjeverna ranoromanička faza crkve, danas prezentirana u temeljnim ostacima. Nekadašnja crkva sv. Ilije i Vinka zbog arhitektonske, povijesne i ambijentalne vrijednosti i osobito vrijednosti arheološkog sloja ima svojstva kulturnog dobra.\n2. Kulturno-povijesna cjelina sa sačuvanim ostacima materijalne kulture, karakterističnom prostorno-planskom matricom iz rimskog nasljeđa te bogatim arhitektonskim nasljeđem jedna je od vrjednijih urbanističkih cjelina na području Slavonije. Zona A obuhvaća glavni trg i obodnu izgradnju, zona B povijesnu strukturu južne strane Trga bana J. Šokčevića, dio Duge ulice i Ul. Bana J. Jelačića i C zona zaokružuje središnje gradsko područje. Kulturno-povijesna cjelina grada Vinkovaca obuhvaća sljedeća zaštićena kulturna dobra: crkva sv. Euzebija i Poliona (Trg bana Josipa Šokčevića 19), Jankovićeva kuća (Kralja Zvonimira 2), Kapetanov stan - zgrada suda (Trg bana J. Šokčevića 17a), kip sv. Trojstva (Trg bana Josipa Šokčevića), zgrada Brodske imovne općine (Ulica Kralja Zvonimira 1), zgrada Galerije umjetnosti (Duga ulica 3), historicistička katnica (Duga 11), zgrada Gradskog muzeja (Trg bana Josipa Šokčevića 16), zgrada Narodnog magazina (Duga ulica 17), zgrada Nove gimnazije (Trg bana J. Šokčevića 1), zgrada Stare gimnazije (Trg bana J. Šokčevića 2), zgrada suda (Trg bana J. Šokčevića 17), župni dvor (Trg bana J. Šokčevića 18).\n3. Replika rodne kuće Ivana Kozarca (ulica Josipa Kozarca 38) sa svim obilježjima izvorne autohtone/šokačke arhitekture iznimno je važno mjesto za vinkovački i slavonski kulturni identitet. Ivan Kozarac je kao autor romana “Đuka Begović” i zbirke pripovijedaka “Slavonska krv” ostavio neizbrisiv trag u slavonskoj odnosno hrvatskoj književnosti, opisujući u svojim djelima život Slavonaca. Kozarčeva kuća opremljena je 150 godina starim namještajem, ali i modernom nadgradnjom, a ispod debelog stakla koji u cijelosti pokriva pod kuće muzeološki su prezentirani nalazi otkriveni tijekom arheološkog istraživanja. Arheološki radovi na mjestu rodne kuće Ivana Kozarca dodatno su potvrdili tezu o 8300 godina neprekidne naseljenosti područja današnjih Vinkovaca, odnosno Krnjaša počevši od 5600. g. pr. Kr.  iz koje potječe jedan od grobova. \n4. Arheološka zona „Kamenica“ obuhvaća područje omanjeg brježuljka, između naselja Vinkovci i Mirkovci. Istraživanjem 1967.g. otkrivene su dvije grobne komore zidane opekom i ožbukane, a uz njih puno građevinskog materijala, ostataka štukature, fresaka, novca i sl. Vjerojatno se radi o memorijalno – cemeterijalnom kompleksu mučenika lectora primusa Polliona, tj. mjestu na kojem je stajao značajniji sakralni objekt datiran u 3-4.st. Istraživanjem provedenim 2012. precizno su locirani ostaci velikog ranokršćanskog kompleksa, zidovi bazilike s pratećim objektima i osmerokutne krstionice te brojne grobnice. Prema mjerenjima ostatci kompleksa mjestimice su očuvani 0,5 do 2,5 metara ispod površine tla. Arheološki nalazi otkriveni na području arheološke zone „Kamenica“ potvrđuju postojanje arheološkog nalazišta memorijalno – cemeterijalnog tipa. Nalazište ima znanstveni, kulturni i odgojno – obrazovni značaj jer dosadašnji nalazi govore u prilog postojanju velikog potencijala za buduće izučavanje, prezentaciju i korištenje.\nU skladu s navedenim predlažemo dopunu popisa zaštićenih cjelina (lokaliteta) na području grada Vinkovaca.\nS poštovanjem,\nGrad Vinkovci"]
[310,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n10. VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","Molim umjesto \"turski\" - napisati \"osmanski\"\nVinkovci - Spomenička cjelina grada - pješačka zona (Gradski muzej, župna crkva Sv. Euzebija i Poliona mučenika, Korzo sa Orionom, Zgrada brodske imovne općine sa Spomen ploćom Josipu Runjaninu itd, itd)\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[311,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n11. POŽEŠKO-SLAVONSKA ŽUPANIJA","Kusonje kraj Pakraca\nBučje kraj Pakraca\nBrdo Omanovac kraj Pakraca, \"Fokina staza\" (put od Pakraca i pakračkih vinograda do planinarskog doma „Omanovac“)"]
[312,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n12. BRODSKO-POSAVSKA ŽUPANIJA","Grad Slavonski Brod - spomenik poginuloj djeci Domovinskog rata \"Prekinuto djetinjstvo\"\nOpćina Okučani - spomen-obilježje poginulim hrvatskim braniteljima u VRO Bljesak \"Kristalna kocka vedrine\""]
[313,"vera vujović","Članak 3.,\n12. BRODSKO-POSAVSKA ŽUPANIJA","Zaista ne mogu vjerovati da o Ivani Brlić Mažuranić djelatnici stručne službe koja je ovo sastavljala toliko malo znaju."]
[314,"ROZA PODRUG","Članak 3.,\n12. BRODSKO-POSAVSKA ŽUPANIJA","Poštovani, u Slavonskom Brodu se ne nalazi rodna kuća Ivane Brlić Mažuranić, ta je u Ogulinu, a u Slavonskom Brodu je kuća u kojoj je Ivana Brlić Mažuranić živjela kad se udala za gospodina Brlića. Molim da ispravite tu stavku na popisu."]
[315,"Josip Horvat","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Molim da se u predloženi popis uvrsti i;\nKrapina - Muzej Ljudevita Gaja\nGornja Stubica - Gupčeva lipa\n Župnu crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije u Pregradi, znanu kao \"Zagorska katedrala\". \n Muzej Grada Pregrade Zlatko Dragutin Tudjina, u Pregradi\nStari grad Konjščina\n Dvorac Sveti Križ Začretje\n Majka Božja Gorska - Lobor"]
[316,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Molim da se u predloženi popis uvrsti i; Krapina - Muzej Ljudevita Gaja Gornja Stubica - Gupčeva lipa Župnu crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije u Pregradi, znanu kao \"Zagorska katedrala\". Muzej Grada Pregrade Zlatko Dragutin Tudjina, u Pregradi Stari grad Konjščina Dvorac Sveti Križ Začretje Majka Božja Gorska - Lobor\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[317,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[318,"Ivan Rubil","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Molim da se u predloženi popis uvrsti i;\nKrapina - Muzej Ljudevita Gaja\nGornja Stubica - Gupčeva lipa\n Župnu crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije u Pregradi, znanu kao \"Zagorska katedrala\". \n Muzej Grada Pregrade Zlatko Dragutin Tudjina, u Pregradi\nStari grad Konjščina\n Dvorac Sveti Križ Začretje\n Majka Božja Gorska - Lobor"]
[319,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Molim da se u predloženi popis uvrsti i;\nKrapina - Muzej Ljudevita Gaja\nGornja Stubica - Gupčeva lipa\n Župnu crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije u Pregradi, znanu kao \"Zagorska katedrala\". \n Muzej Grada Pregrade Zlatko Dragutin Tudjina, u Pregradi\nStari grad Konjščina\n Dvorac Sveti Križ Začretje\n Majka Božja Gorska - Lobor"]
[320,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Uz SVE navedeno kolega - dodati još\nKrapina - Muzej Ljudevita Gaja\nGornja Stubica - Gupčeva lipa\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[321,"TZP Srce Zagorja","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Poštovani, lijepo molimo da na listu 13. Krapinsko-zagorska županija dodate:\n 1. Župnu crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije u Pregradi, znanu kao \"Zagorska katedrala\". \n2. Muzej Grada Pregrade Zlatko Dragutin Tudjina, u Pregradi; s obzirom da su na listi već obuhvaćene sve muzejske ustanove u županiji osim navedenog muzeja."]
[322,"Mirjam Grabovac","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","U Krapinsko-zagorskoj županiji trebalo bi dodati još i:\n-Stari grad Konjščina\n- Dvorac Sveti Križ Začretje\n- Majka Božja Gorska - Lobor"]
[323,"ROZA PODRUG","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Pridružujem se prijedlogu gospodina Grbića da se svetište Majke Božje Gorske kod Lobora uvrsti na popis. Na istom lokalitetu nalazi se prapovijesno nalazište, kasnoantička bazilika s prezentiranom krstionicom, crkva iz karolinškog perioda, starohrvatska  crkva s pleternom ornamentikom te današnja crkva iz gotičkog perioda. Groblje s oko tisuću grobova."]
[324,"Maro Grbić","Članak 3.,\n13. KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA","Ako je na popisu Vinagora zbog pogleda, onda je Marija Gorska kod Lobora svakako značajnija crkva. Sa 4 sloja crkava od kasne antike. Rijetko mjesto dugog kontinuiteta. Prijedlog: uvrstiti crkvu Majke Božje Gorske kod Lobora."]
[325,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n14. MEĐIMURSKA ŽUPANIJA","Molim da se uvrsti:\n- Mursko Središće - kulturno-povijesna cjelina grada Mursko Središće i kompleks Spomen-dom rudarstva - Peklenica: kompleks Spomen-dom naftaštva - Sveti Martin na Muri: crkva svetog Martina biskupa - Žabnik: Mlinarska kuća i Mlin na Muri uz najsjeverniju točku Republike Hrvatske - Prelog: kulturno-povijesna cjelina grada Preloga i Marina Prelog uz Dubravsko jezero - Robadje: vidikovac Mađerking breg - Pribislavec: dvorac Feštetić\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[326,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n14. MEĐIMURSKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[327,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n14. MEĐIMURSKA ŽUPANIJA","Ponovit ću prijedlog kolega iu Udruge kao potrebite\n- Mursko Središće - kulturno-povijesna cjelina grada Mursko Središće i kompleks Spomen-dom rudarstva \n- Peklenica: kompleks Spomen-dom naftaštva \n- Sveti Martin na Muri: crkva svetog Martina biskupa \n- Žabnik: Mlinarska kuća i Mlin na Muri uz najsjeverniju točku Republike Hrvatske\n- Prelog: kulturno-povijesna cjelina grada Preloga i Marina Prelog uz Dubravsko jezero\n- Robadje: vidikovac Mađerking breg\n- Pribislavec: dvorac Feštetić\n\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[328,"Udruga turističkih vodiča i pratirelja Međimurja","Članak 3.,\n14. MEĐIMURSKA ŽUPANIJA","Novoosnovana udruga turističkih vodiča za Međimursku županiju predlaže sljedeće lokalitete:\n- Mursko Središće - kulturno-povijesna cjelina grada Mursko Središće i kompleks Spomen-dom rudarstva \n- Peklenica: kompleks Spomen-dom naftaštva \n- Sveti Martin na Muri: crkva svetog Martina biskupa \n- Žabnik: Mlinarska kuća i Mlin na Muri uz najsjeverniju točku Republike Hrvatske\n- Prelog: kulturno-povijesna cjelina grada Preloga i Marina Prelog uz Dubravsko jezero\n- Robadje: vidikovac Mađerking breg\n- Pribislavec: dvorac Feštetić"]
[329,"Zoran Šimunić","Članak 3.,\n14. MEĐIMURSKA ŽUPANIJA","Potrebno je zaštititi kompletni teritorij RH a ne samo neka područja."]
[330,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n15. SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA","Grad Petrinja - Vila Gavrilović (spomen-obilježje na mjestu masovne grobnice)"]
[331,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n15. SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[332,"vera vujović","Članak 3.,\n15. SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA","Podržavam prijedlog kolegice da se zaštiti kao lokalitet područje PP Moslavačka gora."]
[333,"Vesna Milanović","Članak 3.,\n15. SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA","Poštovani, \nmolim vas da pod zaštićeni lokalitet Sisačko-moslavačke županije navedete i dio regionalnog parka prirode Moslavačke gore čije područje obuhvaća, a na kojem se nalazi iznimno vrijedna povijesna baština poput Jelengrada i pavlinskog samostana Blažene Djevice Marije te brojnih drugih. Više o istima možete saznati u Hrvatskom restauratorskom zavodu. Hvala."]
[334,"Ines Markan","Članak 3.,\n15. SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA","Odransko polje i Setuš??Kome,čemu  i zašto?\nOBAVEZNO Spomenik Gordanu Ledereru u Hrvatskoj Kostajnici!\n Gora – crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije\nInes Markan turistički vodič SMZ"]
[335,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","U potpunosti se slažem sa svime prethodno navedenim osd strane struke i institucija."]
[336,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Stari grad Novigrad , punim nazivom je Novigrad na Dobri. \nBitna je razlika u nazivu, postoji više Novigrada u RH.\n\nUz navedeni popis dodala bih:\n1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta.\n4) Stari grad Ribnik -  njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri."]
[337,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Saborsko, Popov Šanac; Borik (spomen-obilježje na mjestu masovnih grobnica)\nGrad Karlovac - Muzej Domovinskog rata na Turnju"]
[338,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Uz navedeni popis dodala bih: 1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. 2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. 3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta. 4) Stari grad Ribnik - njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri.\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[339,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Uz navedeni popis dodala bih:\n1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta.\n4) Stari grad Ribnik -  njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri."]
[340,"Turistička zajednica Karlovačke županije","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Na sadašnji popis dodajemo još i slijedeće:\n(lokaliteti su usaglašeni sa Udrugom vodiča Karlovačke županije i svim ostalim relevantnim institucijama)\n\nGRAD KARLOVAC\n-Vrbanićev perivoj i Marmontova aleja (spomenici parkovne arhitekture)\n-Crkva Majke Božje Snježne(Dubovac) i križni put\n- Nacionalno Svetište Svetog Josipa \n-Povijesna groblja\n\nGRAD OGULIN\n-Klek-značajni krajobraz\n\nGRAD SLUNJ\n-Rijeka Slunjčica -značajni krajobraz \n-Slovin-stari grad Slunj\n\nGRAD DUGA RESA\n-Industrijska baština Duga Resa \n-Crkva Sv Petra\n\nOPĆINA KAMANJE\nŠpilja Vrlovka-geomorfološki spomenik prirode\nOPĆINA VOJNIĆ\n-Spomen područje Petrova gora  s partizanskom bolnicom i spomenikom na Petrovcu\n-NalazištePavlinskog samostana i grob kralja Petra Svačića\n\nOPĆINA NETRETIĆ\n-Most na rijeci Dobri\n-Župna crkva uznesenja blažene djevice Marije\n\nOPĆINA JOSIPDOL\n-Marmontov most \n-crkva Gospa od čudesa u Oštarijama \n-Tržan grad (Modruš)\n\nOPĆINA RAKOVICA\n-Baračeve špilje\n\nOPĆINA  TOUNJ\n-Most preko rijeke Tounjčice\n-Crkva Sv.Nikole (rad Hermana Bolea)\n\nOPĆINA BARILOVIĆ\n-stari grad Barilović"]
[341,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Grad Ogulin - Spomeničku cjelinu grada\nStari grad Novigrad, Modruš\ni naravno uz SVE navedeno mojih kolega\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[342,"vera vujović","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Ponavljam sumarne prijedloge kolegica Mirjam Grbovac i Ivane Višek!\nK tome bih uz ogulinsku Ivaninu kuću bajke dodala i rodnu kuću Ivane Brlić Mažuranić!\n\n1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta.\n4) Stari grad Ribnik -  njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri.\n5) Ogulin - Đulin ponor i crkvu Svetog Križa,Frankopanski kaštel sa zavičajnim muzejom,Jezero Sabljaci, odnosno Grad Ogulin zaštititi kao povijesno-kulturnu cjelinu s prirodnim fenomenom\n6) Modruš - Tržan-grad, ostaci utvrđenog grada iznimne povijesne važnosti\n7) Svetište Gospe od Čudesa - Oštarije\nMirjam Grabovac 03.02.2019 21:24 3 0\n- Ogulin - treba dodati Đulin ponor i crkvu Svetog Križa, odnosno Grad Ogulin zaštititi kao povijesno-kulturnu cjelinu s prirodnim fenomenom\nDodati još na popis zaštićenih lokaliteta:\n- Modruš - Tržan-grad, ostaci utvrđenog grada iznimne povijesne važnosti\n- Svetište Gospe od Čudesa - Oštarije\nZdravka Vrnoga 02.02.2019 21:09 8 0\nStari grad Novigrad , punim nazivom je Novigrad na Dobri. \nBitna je razlika u nazivu, postoji više Novigrada u RH.\n\nUz navedeni popis dodala bih:\n1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta.\n4) Stari grad Ribnik -  njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri."]
[343,"Tijana Vrdoljak Han ","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Uz navedeno dodala bih još:\n\n1) Klek - značajni krajobraz  \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz   \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz \n4) Stari grad Ribnik"]
[344,"Željka Pleš","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Uz navedeno dodala bih još:\n\n1) Klek - značajni krajobraz  \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz   \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz \n4) Stari grad Ribnik"]
[345,"IVANA VIŠEK","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Poštovani, uz navedeni popis zaštićenih lokaliteta trebali bi se zaštiti još i sljedeći:\n1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta.\n4) Stari grad Ribnik -  njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri.\n5) Ogulin - Đulin ponor i crkvu Svetog Križa,Frankopanski kaštel sa zavičajnim muzejom,Jezero Sabljaci, odnosno Grad Ogulin zaštititi kao povijesno-kulturnu cjelinu s prirodnim fenomenom\n6) Modruš - Tržan-grad, ostaci utvrđenog grada iznimne povijesne važnosti\n7) Svetište Gospe od Čudesa - Oštarije"]
[346,"Mirjam Grabovac","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","- Ogulin - treba dodati Đulin ponor i crkvu Svetog Križa, odnosno Grad Ogulin zaštititi kao povijesno-kulturnu cjelinu s prirodnim fenomenom\nDodati još na popis zaštićenih lokaliteta:\n- Modruš - Tržan-grad, ostaci utvrđenog grada iznimne povijesne važnosti\n- Svetište Gospe od Čudesa - Oštarije"]
[347,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n16. KARLOVAČKA ŽUPANIJA","Stari grad Novigrad , punim nazivom je Novigrad na Dobri. \nBitna je razlika u nazivu, postoji više Novigrada u RH.\n\nUz navedeni popis dodala bih:\n1) Klek - značajni krajobraz. Usko vezan za Ogulin. Većina legendi i primopredaja potječe vezano za Klek. Svojim oblikom je jedinstven krajobraz. \n2) Rijeka Slušnica ili Slunjčica kod Slunja – značajni krajobraz, mala rijeka od 6km. Planirana je izgradnja šetnice uz rijeku, kako bi ljudi uživali u netaknutoj prirodi. Kako bi takva netaknuta i ostala, trebalo bi ju staviti na popis lokaliteta. \n3) Baraćeve špilje u Rakovici - značajni krajobraz, jedinstven, ne samo u karlovačkoj županiji, nego i šire. Sve više i više ljudi posjećuje špilje, to je samo dokaz koliko su značajne i vrijedne da ih se stavi na popis lokaliteta.\n4) Stari grad Ribnik -  njega ne biste smjeli izostaviti s obzirom da ste naveli i Ozalj, Ogulin, Drežnik, Bosiljevo i Novigrad na Dobri."]
[348,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n18. KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA ŽUPANIJA","Molim dopuniti popis : Stari grad Veliki Kalnik\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[349,"Grad Đurđevac","Članak 3.,\n18. KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\npredlažemo dopunu popisa zaštićenih lokaliteta na području Grada Đurđevac kako slijedi:\n1. Stari grad Đurđevac,\n2. Crkva sv. Jurja u Đurđevcu,\n3. Kapela sv. Rozalije u Đurđevcu,\n4. Crkva Blažene Djevice Marije od Ružarija u Budrovcu,\n5. Crkva svete Elizabete u Čepelovcu,\n6. Crkva Presvetog Srca Isusova u Đurđevcu,\n7. Crkva Žalosne Gospe u Mičetincu,\n8. Arheološko nalazište Sošice,\n9. Vodenica u Svetoj Ani,\n10. Park – šuma Borik,\n11. Geografsko-botanički rezervat Đurđevački Pijesci,\n12. Kurija Barnagor,\n13. Etnografska zbirka Slavka Čambe,\n14. Posjetiteljski centar Đurđevački Pijesci."]
[350,"Vesna Milanović","Članak 3.,\n18. KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA ŽUPANIJA","Poštovani, \ngdje vam je stari grad Veliki Kalnik?! On je u dosadašnjem popisu lokaliteta i smatram da se radi o iznimno vrijednoj povijesnoj baštini koju se nikako ne bi smjelo izbaciti iz zaštićenih lokaliteta."]
[351,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Ako uzmemo da „kulturno-povijesna cjelina grada Bjelovara“  obuhvaća širu gradsku jezgru sa svim njenim baroknim građevinama iz doba nastanka, te važnim spomenicima, na popis mora obavezno ući:\nSpomen područje žrtvama u Lugu \nSpomen područje „Barutana“ \nNova Rača – templarska crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije iz 1312.g. zaštićena kao spomenik prve kategorije sa sačuvanom gotičkom sakristijom\nTakođer molimo ispravak štamparske pogreške kod Manastirske crkve sv. Ane (ne Ante) u Donjoj Vrijeski.\nStari grad Dobra kuća i Stari grad Stupčanica nisu u takvom stanju da bi se tamo vodile turističke grupe.\nUmjesto navedenog, molimo uvrštenje:\nGarešnica – Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Lukavec - zbog djelomično sačuvanog inventara iz 18. stoljeća, crkva je 1962. evidentirana kao spomenik kulture na području općine Garešnica i od 1964. je pod zaštitom Konzervatorskog zavoda."]
[352,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Spomen područje žrtvama u Lugu – zajednička grobnica žrtvama II svjetskog rata i poraća.\nSpomen područje „Barutana“ – mjesto pogibije 11 hrvatskih branitelja prilikom eksplozije skladišta municije i naoružanja."]
[353,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Ako uzmemo da „kulturno-povijesna cjelina grada Bjelovara“  obuhvaća širu gradsku jezgru sa svim njenim baroknim građevinama iz doba nastanka, te važnim spomenicima, na popis mora obavezno ući:\nSpomen područje žrtvama u Lugu \nSpomen područje „Barutana“ \nNova Rača – templarska crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije iz 1312.g. zaštićena kao spomenik prve kategorije sa sačuvanom gotičkom sakristijom\nTakođer molimo ispravak štamparske pogreške kod Manastirske crkve sv. Ane (ne Ante) u Donjoj Vrijeski.\nStari grad Dobra kuća i Stari grad Stupčanica nisu u takvom stanju da bi se tamo vodile turističke grupe.\nUmjesto navedenog, molimo uvrštenje:\nGarešnica – Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Lukavec - zbog djelomično sačuvanog inventara iz 18. stoljeća, crkva je 1962. evidentirana kao spomenik kulture na području općine Garešnica i od 1964. je pod zaštitom Konzervatorskog zavoda."]
[354,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Ako uzmemo da „kulturno-povijesna cjelina grada Bjelovara“  obuhvaća širu gradsku jezgru sa svim njenim baroknim građevinama iz doba nastanka, te važnim spomenicima, na popis mora obavezno ući:\nSpomen područje žrtvama u Lugu \nSpomen područje „Barutana“ \nNova Rača – templarska crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije iz 1312.g. zaštićena kao spomenik prve kategorije sa sačuvanom gotičkom sakristijom\nTakođer molimo ispravak štamparske pogreške kod Manastirske crkve sv. Ane (ne Ante) u Donjoj Vrijeski.\nStari grad Dobra kuća i Stari grad Stupčanica nisu u takvom stanju da bi se tamo vodile turističke grupe.\nUmjesto navedenog, molimo uvrštenje:\nGarešnica – Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Lukavec - zbog djelomično sačuvanog inventara iz 18. stoljeća, crkva je 1962. evidentirana kao spomenik kulture na području općine Garešnica i od 1964. je pod zaštitom Konzervatorskog zavoda."]
[355,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Ako uzmemo da „kulturno-povijesna cjelina grada Bjelovara“  obuhvaća širu gradsku jezgru sa svim njenim baroknim građevinama iz doba nastanka, te važnim spomenicima, na popis mora obavezno ući:\nSpomen područje žrtvama u Lugu – zajednička grobnica žrtvama II svjetskog rata i poraća.\nSpomen područje „Barutana“ – mjesto pogibije 11 hrvatskih branitelja prilikom eksplozije skladišta municije i naoružanja. Sramotno bi bilo da nam danas-sutra na tom mjestu strani vodiči pričaju drugu priču, o „majorima-herojima“. Iz tog razloga mora se uvrstiti na popis zaštićenih lokaliteta isto kao i ostala mjesta od značaja iz Domovinskog rata.\nNova Rača – templarska crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije iz 1312.g. zaštićena kao spomenik prve kategorije sa sačuvanom gotičkom sakristijom\nTakođer molimo ispravak štamparske pogreške kod Manastirske crkve sv. Ane (ne Ante) u Donjoj Vrijeski.\nStari grad Dobra kuća i Stari grad Stupčanica nisu u takvom stanju da bi se tamo vodile turističke grupe.\nUmjesto navedenog, molimo uvrštenje:\nGarešnica – Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Lukavec - zbog djelomično sačuvanog inventara iz 18. stoljeća, crkva je 1962. evidentirana kao spomenik kulture na području općine Garešnica i od 1964. je pod zaštitom Konzervatorskog zavoda.\nTanja Atlija,licencirani turistički vodič za BBŽ"]
[356,"Vesna Milanović","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Molim vas da ovdje obavezno navedete cijelokupno područje regionalnog parka prirode Moslavačke gore koji se nalazi na području Bjelovarsko-bilogorske županije. Uz Garić-grad, ovdje imamo brojne druge povijesne i prirodne atrakcije koje bi svako trebale biti u popisu zaštićenih cjelina.  Ujedno se slažem sa kolegom Cug koji je naveo da što se tiče grada Bjelovara treba dodati: Trg Eugena Kvaternika sa gradskim paviljonom, Dom kulture (bivša sinagoga), Šetalište dr. Ivše Lebovića: drvored i bivši Casino, zgrada Hrvatskog sokola na Trgu hrvatskog sokola, spomen-park Borik."]
[357,"Tomislav Cug","Članak 3.,\n19. BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA","Bjelovar (nadodati): Trg Eugena Kvaternika sa gradskim paviljonom, Dom kulture (bivša sinagoga), Šetalište dr. Ivše Lebovića: drvored i bivši Casino, zgrada Hrvatskog sokola na Trgu hrvatskog sokola, spomen-park Borik."]
[358,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\n\nLidija Čulo, licencirani turistički vodič (Zagreb i Zagrebačka županija)\nJosip Horvat 02.03.2019 16:02 0 0\nU Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\nTin Hrastnik 02.03.2019 14:25 1 0\nU Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[359,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\n\nLidija Čulo, licencirani turistički vodič (Zagreb i Zagrebačka županija)\nJosip Horvat 02.03.2019 16:02 0 0\nU Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\nTin Hrastnik 02.03.2019 14:25 1 0\nU Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[360,"Željka Pleš","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće): - kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja - Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti - Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici - Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad - drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo -Zavičajni muzej Donja Kupčina -Stari Grad Lukavec - dvorac Oršić Slavetić -stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, -Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje -Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca - Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte - Dol- crkva Majke Božje Dolske -citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[361,"Lidija Čulo","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\n\nLidija Čulo, licencirani turistički vodič (Zagreb i Zagrebačka županija)"]
[362,"Josip Horvat","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[363,"Tin Hrastnik","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[364,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće): - kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja - Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti - Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici - Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad - drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo -Zavičajni muzej Donja Kupčina -Stari Grad Lukavec - dvorac Oršić Slavetić -stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, -Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje -Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca - Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte - Dol- crkva Majke Božje Dolske -citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[365,"Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske podržava prijedloge kolega."]
[366,"Ivan Rubil","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\n\nIvan Rubil, licencirani vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[367,"BOSILJKO DOMAZET","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Stjepan Klarić, vlasnik Ninedas obrt za turizam, usluge i trgovinu i vodič za Zagreb i Zagrebačku županiju: U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće): - kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja - Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti - Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici - Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad - drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo -Zavičajni muzej Donja Kupčina -Stari Grad Lukavec - dvorac Oršić Slavetić -stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, -Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje -Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca - Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte - Dol- crkva Majke Božje Dolske -citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[368,"Tamara Granc","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće): - kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja - Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti - Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici - Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad - drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo -Zavičajni muzej Donja Kupčina -Stari Grad Lukavec - dvorac Oršić Slavetić -stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, -Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje -Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca - Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte - Dol- crkva Majke Božje Dolske -citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[369,"Davorin Labus","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[370,"Ana Mlinarić","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\nAna Mlinarić"]
[371,"Snježana Tomažini","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nUz prijedloge mojih kolega da se ne ponavljam molim staviti kao dodatak uz već navedene općine, gradove i parka prirode: \nza razmotriti: \n- Rudnik Zrinski – PP Medvednica\n- Kraljičin zdenac i pećina – PP Medvednica\n- Medvedgrad – PP Medvednica\n- Špilja veternica - PP Medvednica\n- Planinarski domovi na Medvednici; Grafičar, Runolist\n- Šestinska crkva\n\nUnaprijed hvala i nadam se da ćete uvažiti naše zamolbe,\n\nSnježana Tomažini\nLicencirani vodič grada Zagreba, Zagrebačke Županije,\nLičko-Senjske Županije i Dubrovačko Neretvanske Županije"]
[372,"vera vujović","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Slažem se s kolegicom Hustić koja je precizirala lokalitete Žumberka koje treba zaštititi:\nPark prirode Žumberak – Samoborsko gorje- dodati uz navedeno i: stari grad Žumberak, crkva svetog Nikole, rimokatolička crkva sv. Petronile, Sošice- grkokatolička crkva svetog Petra i Pavla i rimokatolička crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije, etnografska zbirka samostana sestri Bazilijanki, žumberački uskočki muzej, Grkokatolička crkva sv. Jurja Stojdraga\n-Stari grad Okić\n\nISTIČEM K TOME: Park prirode Medvednica ostaviti cijeli Park prirode kao zaštićeni lokalitet - jer je neodvojiv dio povijesti grada Zagreba!"]
[373,"Tijana Vrdoljak Han ","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[374,"IVANA VIŠEK","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Uz grad Zagreb, Zagrebačka županija je vrlo zanimljiva s brojnim kulturno povijesnim znamenitostima i prirodnim ljepotama koje se moramo truditi zaštititi.Molim vas da na popis zaštićenih lokaliteta stavite sljedeće navedeno i osigurate nama koji smo se educirali za ZGB.županiju mogućnost rada na njenom području na način da zaštitite lokalitete koji su od izvanredne vrijednosti:\nKrašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n- Stari Grad Lukavec\n- dvorac Oršić Slavetić \n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n- Zavičajni muzej Donja Kupčina \n- Stari Grad Lukavec"]
[375,"Neven Čuljat","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nljubazno Vas molim da na popis zaštićenih lokaliteta u Zagrebačkoj županiji, uz već navedene, dodate:\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n- Stari Grad Lukavec\n- dvorac Oršić Slavetić \n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n- Zavičajni muzej Donja Kupčina \n- Stari Grad Lukavec\n\nLijep pozdrav,\nNeven Čuljat - turistički vodič za Zgarebačku županiju i grad Zagreb"]
[376,"Gordana Kutija","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Poštovani,\nna popisu zaštićenih lokaliteta u Zagrebačkoj županiji, grada Vrbovca uopće nema, a itekako je važan i povijesno zanimljiv grad, shodno tome ljubazno Vas molim, da ga uvrstite, sa slijedećim lokalitetima: - kula Zrinski i dvorac Patačić, crkva svetog Vida, bista Marije Jurić Zagorke, mauzolej obitelji De Piennes, muzejska zbirka POU sve u Vrbovcu, crkva svetog Lovre u Lovrečkoj Varoši i dvorac Lovrečina Grad u Kućarima.\n\nLijepi pozdrav,\nGordana Kutija\nZAGORKA tours"]
[377,"Sara Santek","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n- Zavičajni muzej Donja Kupčina \n- Stari Grad Lukavec\n- dvorac Oršić Slavetić \n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske"]
[378,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske"]
[379,"Zvjezdana Domladovac","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U svrhu čim boljeg popisa zaštićenih cjelina, a poznavanjem terena svakako bih se pridružila mišljenjem kolegicama Zrilić, Šelendić i Grabovac. Dodala bih još crkvu sv. Petra Apostola u Petrovini, crkvu M. B: Snježne u Volavju, crkvu sv. Ane u Sv. Jani, etno zbirku etno udruge \"Sv. Jana\" koju čini Mlinarova iža, komora i mlin, kulturno povijesnu ruralnu cjelinu Slavetić, crkvu sv. A. Pustinjaka u Slavetiću, crkvu sv. Katarine u Domagoviću, dvorac Slavetić (Oršići Slavetićki). Svakako ne smijemo zaboraviti staru gradsku jezgru grada Jastrebarsko, dvorac Erdody u Jastrebarskom, Napoleonovu bolnicu i crkvu sv. Nikole.\n\nVjerujem da ćete uvažiti prijedloge s terena koje vam donose ljudi čiji direktni kontakt s lokalitetom, cjelinom, baštinom, pričom i životom čini interpretaciju naše domovine. \n\nZvjezdana Domladovac, turistički vodič za Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[380,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom\n\nIvana Hustić, licencirani turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[381,"Obrt za usluge Šelendić","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[382,"SAMANTA BIĆANIĆ","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Poštovani,\n\nna popis zaštićenih lokaliteta definitvno je potrebno dodati kulturno-povijesnu cjelinu grada Samobora, Trg Kralja Tomislava s palačama koje su sve kulturni spomenici prve kategorije, a ne samo Stari Grad Samobor. Također, crkvu sv. Anastazije s Prolazom hrvatskih pjesnika. \n\nLijep pozdrav,\n\nSamanta Bićanić, licencirani vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[383,"Ivana Zrilić","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji na popis zaštićenih lokaliteta potrebno je dodati i (uz već postojeće):\n\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, Gradska vijećnica, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić-Samoborski muzej, crkva svetog Mihalja, Grgosova špilja, rudnik svete Barbare, park-šuma Anindol kapela svete Ane i svetog Jurja \n\n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n\n- Crkva Pohoda Blažene Djevice Marije u Mariji Gorici\n\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina), stari grad Zelingrad\n\n- drvene crkve i kapele Turopolja, Muzej Turopolja, crkva Navještenja Blažene Djevice Marije Velila Gorica, kapela svetog Ivana Krstitelja u Buševcu, kurija Modić-Bedković Donja Lomnica, crkva Pohoda Blažene Djevice Marije Vukovina, kurija Alapić Vukovina, kapela svete Barbare (najveća je i najljepša drvena kapela u Turopolju, krilni oltar), kapela svetog Ivana Krstitelja Lukinić Brdo\n\n-Zavičajni muzej Donja Kupčina \n\n-Stari Grad Lukavec\n\n- dvorac Oršić Slavetić \n\n-stari kaštel, kula i dvorac Patačić, Vrbovec, crkva svetog Vida, grobnica obitwlji d'Havlin i De Piennes, muzejska zbirka POU Vrbovec, crkva svetog Lovre Lovrečka Varoš, \n\n-Jakovlje-dvorac Jakovlje, park skulptura Jakovlje\n\n-Krašić- crkva Presvetog Trojstva, spomen soba blaženog Alojzija Stepinca, etnografsko-memorijalna zbirka u rodnoj kući kardinala Alojzija Stepinca\n\n- Jastrebarsko- Napoleonova bolnica, samostan, gradsko središte\n\n- Dol- crkva Majke Božje Dolske\n\n-citiram Vaš tekst ''Zaprešić: Novi dvori bana Jelačića, dvorac Januševac''-kod ovog Vašeg navoda, potrebno je ispraviti naziv dvorca, dvorac je JANUŠEVEC, a ne Januševac, nalazi se u Prigorju Brdovečkom"]
[384,"Mirjam Grabovac","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","U Zagrebačkoj županiji potrebno je dodati:\n- kulturno-povijesna cjelina grada Samobora - Trg kralja Tomislava s palačama, crkva sv. Anastazije, crkva Marijina Uznesenja i franjevački samostan, dvorac Livadić \n- Grkokatolički kompleks u Strmcu Pribićkom s crkvom Blagovijesti\n- Crkva Marijina Pohođenja u Mariji Gorici\n- Proštenjarski kompleks s crkvom Sveta tri Kralja - Komin (Sv. Ivan Zelina)\n- drvene crkve i kapele Turopolja"]
[385,"ROZA PODRUG","Članak 3.,\n20. ZAGREBAČKA ŽUPANIJA","Na predloženom popisu piše Zaprešić: Novi dvori i dvorac Januševac. Međutim, Januševec se ne nalazi u Zaprešiću nego pripada u Prigorje Brdovečko."]
[386,"Kristina Polšak","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Vezano za članak 2 koji glasi: „Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“, molim Vas, da na popis zaštićenih lokaliteta u članku 3, uvrstite i sljedeće;\n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) \n\n■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[387,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Vezano za članak 2 koji glasi: „Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“, molim Vas, da na popis zaštićenih lokaliteta u članku 3, uvrstite i sljedeće;\n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) \n\n■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[388,"Željka Pleš","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Vezano za članak 2 koji glasi: „Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“, molim Vas, da na popis zaštićenih lokaliteta u članku 3, uvrstite i sljedeće;\n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) \n\n■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[389,"Lidija Čulo","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nLidija Čulo, licencirani turistički vodič za Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[390,"Josip Horvat","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Vezano za članak 2 koji glasi: „Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“, molim Vas, da na popis zaštićenih lokaliteta u članku 3, uvrstite i sljedeće;\n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) \n\n■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota"]
[391,"Tin Hrastnik","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Smatram da bi popis u Zagrebu trebao izgledati ovako;\n\n- Gradec - cjelovita povijesno-urbana cjelina  \n- Kaptol - cjelovita povijesno-urbana cjelina \n- Donji grad – područje omeđeno Zelenom potkovom, Ilicom i Trgom bana Jelačića\n- širi centar grada - groblje Mirogoj, Trg žrtava fašizma, park Maksimir, Medvedgrad"]
[392,"HVIDR-a Split","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Vojni muzej MORH-a"]
[393,"Tomislav Štefanić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nsmatram da na popis lokaliteta ne treba uvrštavati svaku pojedinu povijesnu građevinu ili spomenik u nekom gradu. Kao prvo, ti objekti već postoje u Registru kulturne baštine RH. Kao drugo, da opravda svoje postojanje, Pravilnik treba biti lako provediv ili, drugim riječima, kratak i jasan. \n\nPod pojmom zaštićene turističke cjeline (lokaliteta) trebalo bi podrazumijevati šire područje ili zonu \"u kojoj usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.\" Kako bi određeno područje postalo zaštićena cjelina, potrebni bi bili neki kriteriji, kao npr.:\n\n- broj i starost zaštićenih objekata od kulturnog i povijesnog značaja\n- dovoljan broj pisanih izvora o objektima\n\nU praksi bi se to područje poklapalo s povijesnim jezgrama naših gradova. Popis bi dakako trebao sadržavati određene lokalitete koji su izvan takvih širih područja, no to bi trebalo biti više iznimka, nego pravilo.\n\nUzevši navedeno u obzir, moj prijedlog popisa lokaliteta za Grad Zagreb bi izgledao ovako:\n\n- Gradec - cjelovita povijesno-urbana cjelina  \n- Kaptol - cjelovita povijesno-urbana cjelina \n- Donji grad – područje omeđeno Zelenom potkovom, Ilicom i Trgom bana Jelačića\n- ostalo - groblje Mirogoj, Trg žrtava fašizma, park Maksimir, Medvedgrad\n\nTomislav Štefanić\nLicencnirani turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[394,"Nenad Holjevac","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Vezano za članak 2 koji glasi: „Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“, molim Vas, da na popis zaštićenih lokaliteta u članku 3, uvrstite i sljedeće;\n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) \n\n■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) \n\nNenad Holjevac, turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[395,"TANJA ATLIJA","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, U ime svih turističkih vodiča, molim da se popis pošalje na doradu u nadležna ministarstva (kulture i turizma) i nadopune sa prijedlozima nadopuna koje su kolege već iznijeli. Samo se kompletnim popisom lokaliteta može zaštititi kulturna i povijesna baština RH i licencirani vodiči po županijama, a samim time i osigurati da se, umjesto rada nelicenciranih stranih i domaćih vodiča na crno, novac u državni proračun uplaćuje sukladno Zakonu o radu i Zakonu o pružanju usluga u turizmu kako je bilo i do sada. Prijedlog popisa zaštićenih lokaliteta i cjelina za Grad Zagreb: ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) ■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) ■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) ■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nTanja Atlija, licencirani turistički vodič za BBŽ,IŽ,PGŽ,LSŽ,VŽ,KZŽ,MŽ,SDŽ,ZŽ i Grad Zagreb"]
[396,"Seđa Topali","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Slazem se sa kolegama da je u Zagrebu potrebno definirati cjeline a ne pojedinacne lokalitete kao npr zgrade/crkve.\nGORNJI GRAD - kao CJELOVITA  povijesno-urbana cjelina  - Trg sv. Marka, Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) Uspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, Tunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel \nKAPTOL - kao CJELOVITA povijesno-urbana cjelina - Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota);\nDONJI GRAD -Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) ;\nŠIRI CENTAR GRADA - Groblje Mirogoj, Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) \nSeđa Topali, turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[397,"Vesna Miholić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nslažem se s komentarima koje su kolege prethodno iznijele ta molim da se u popisu uvrsti slijedeće:\nGORNJI GRAD - kao CJELOVITA  povijesno-urbana cjelina  - Trg sv. Marka, Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) Uspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, Tunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel \nKAPTOL - kao CJELOVITA povijesno-urbana cjelina - Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota);\nDONJI GRAD -Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) ;\nŠIRI CENTAR GRADA - Groblje Mirogoj, Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) \n\nVesna Miholić\nLicencirani turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[398,"Jelena Kovacevic Schiavone","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Slažem se s kolegama i sve što su naveli treba uvrstiti na popis. Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta za Grad Zagreb, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće; \n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; \nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) \nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; \nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) \nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota) \nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) \nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) \nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\n Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n ■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; \nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) \nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) \nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) \nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)  \n■ Širi centar grada ; \nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) \nGroblje Mirogoj"]
[399,"Lydia Ćuk","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Grad Zagreb - Spomenička cjelina - Pješačka zona- Gradec i Kaptol u okvirima nekadašnjih bedema, Donji Grad - Pješačka zona - Palmotićeva ul. - Trg bana J. Jelačića - Britanski trg te u okviru Lenucijeve potkove.\nLydia Ćuk, turistički vodič grad Zagreb, Zagrebačka županija, VŽ,MŽ,KZŽ,BPŽ,OBŽ,PSŽ,VSŽ,LSŽ,PGŽ,IŽ,ZŽ"]
[400,"BOSILJKO DOMAZET","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Stjepan Klarić, vlasnik Ninedas obrt za turizam, usluge i trgovinu i vodič za Zagreb i Zagrebačku županiju: Smatram da na postojeći popis treba još uvrstiti sljedeće: ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) Uspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, Tunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel ■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) ■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) ■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[401,"Tamara Granc","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Smatram da na postojeći popis treba još uvrstiti sljedeće: ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) Uspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, Tunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel ■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) ■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) ■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nTamara Granc"]
[402,"Ivan Rubil","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\nkao vodič s iskustvom rada u Gradu Zagrebu smatram da je ovaj popis lokaliteta nedosljedan s obzirom na ostale županije te također vjerujem da popis neće pomoći omogućivanju stavki iz europskih Direktiva iz Zakona o pružanju usluga o turizmu.\nNedosljednost je prisutna u zaštiti strogog povijesnog centra Grada Zagreba, koji se sastoji među ostalim od dva srednjovjekovna utvrđena grada, u najmanju ruku srodna utvrđenim gradovima na ostatku popisa lokaliteta kao što su Dubrovnik, Trogir, Split, Korčula, Omiš... Grad-utvrda Grič ili Gradec i danas je opasan zidinama unutar kojih se nalazi rijetko koji objekt bez povijesne i drugih važnosti, efektivno - više od 95% unutarzidinskih objekata građeno je prije više od jednog stoljeća, većina objekata građena je na temeljima starijim od pet stoljeća, te se unutar utvrde nalazi desetak što aktivnih, a što neaktivnih arheoloških lokaliteta. Smatram da je uvrštavanje cjelovitih gradova-utvrdi Gradeca i Kaptola u ovaj popis kulturalni minimum za razvoj turizma u Zagrebu te molim da uzmete u obzir da se radi o jednima od ključnih lokacija cjelokupne hrvatske povijesti.\n\nNejasno je te čak i omalovažavajuće uvrštavanje uličica i kala drugih gradova u popis lokaliteta, uz istovremeno neuvrštavanje otvorenih prostornih lokacija kao što su Markov trg i Trg bana Jelačića, na kojima je u više navrata doslovno proglašavana premijerno demokratska i suverena Republika Hrvatska, što te lokacije čini ključnim prostorima moderne hrvatske povijesti. Molim Vaše očitovanje po pitanju kompenziranja gubitka kulturalnog i političkog ugleda Republike Hrvatske uslijed omogućavanja kulturnog i povijesnog tumačenja stranim pratiteljima neobrazovanim, a često i nepodržavajućim po pitanju hrvatskog kulturnog i političkog identiteta. \n\nDodatno zbunjuje prijedlog da se bez zaštite ostavljaju palače koje danas koristi Hrvatski sabor poput onih u Demetrovoj te na Ilirskom trgu, preostale palače Griča, različite državne institucije, te Vas molim očitovanje po pitanju razloga izostavljanja takvih političko-strateških objekata iz, kako sigurnosne, tako i kulturalne perspektive.\n\nSmatram da bi se ovim popisom ključne stavke iz pripadajućih europskih Direktiva, omogućivanje slobode poslovnog nastana te zaštita potrošača, izložile izglednom neuspjehu njihova implementiranja. Neuvrštavanjem javnih površina iz striktnog gradskog centra kao što su Trg bana Josipa Jelačića, tržnica Dolac, Radićeva ulica, pripadajuća stepeništa i klanci, drastično bi se smanjila sigurnost potrošača/grupa na tim lokalitetima, radi se o lokaciji koja je društveno središte države na kojoj se u visokom broju događaju kriminalna djela te pokušaji krađe, otuđenja imovine, fizičkih napada, trgovinskih prevara... Također se radi o gradu u kojem se nalaze gotovo sve svjetske ambasade te konzulati, najveća zračna luka, glavne policijske postaje te najveće bolnice. Na recepcijama svih tih institucija možete lako ispitati njihovo mišljenje o pomoći lokalnih vodiča koju desetljećima pružaju potrošačima, o pomoći na koju imaju pravo po Zakonu o pružanju usluga u turizmu, koju efektivno na terenu mora pružiti lokalni vodič, s obzirom na nepoznavanje hrvatskog jezika te hrvatske kulture stranih pratitelja. Smatram da se ovim prijedlogom lokaliteta podcjenjuje uloga lokalnih vodiča Grada Zagreba koji osim prije navedenih operativno-sigurnosnih zadataka, te osim podrazumijevajućih tumačenja vrednota, Gradu Zagrebu grade imidž sigurne i moderne prijestolnice, bez obzira na realne izvanjske poteškoće pri tom zadatku. \nVjerujem da bi se ovim popisom unazadila sloboda poslovnog nastana u Gradu Zagrebu po pitanju turizma, uklanjanje lokalnih vodiča u striktnom geopolitičkom centru države bi doduše dovelo do značajnog povećanja poslovnog nastana sitnih kriminalaca te kradljivaca, ukoliko se to može smatrati implementiranjem europskih Direktiva. Molim Vaše očitovanje na očiti pad sigurnosti i zaštite potrošača koji bi ovakav popis lokaliteta neminovno uzrokovao u Gradu Zagrebu.\n\nU konačnici, smatram da je prijedlog popisa lokaliteta za Grad Zagreb, koji su većinski naveli moji kolege ovdje u komentarima, te kojega i sam navodim na kraju svog komentara, najprikladniji za razvoj turizma u Gradu Zagrebu u smislu privlačenja novih stranih partnera te ponajviše pri osiguravanju kvalitete usluge i zaštite potrošača te molim da se upravo takav nalazi u nadolazećem službenom popisu lokaliteta\n\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) ■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) ■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) ■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nIvan Rubil\nlicencirani turistički vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[403,"Davorin Labus","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\nU ime svih turističkih vodiča, molim da se popis pošalje na doradu u nadležna ministarstva (kulture i turizma) i nadopune sa prijedlozima nadopuna koje su kolege već iznijeli. Samo se kompletnim popisom lokaliteta može zaštititi kulturna i povijesna baština RH i licencirani vodiči po županijama, a samim time i osigurati da se, umjesto rada nelicenciranih stranih i domaćih vodiča na crno, novac u državni proračun uplaćuje sukladno Zakonu o radu i Zakonu o pružanju usluga u turizmu kako je bilo i do sada.\nPrijedlog popisa zaštićenih lokaliteta i cjelina za Grad Zagreb:\n\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) Strossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Radićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota) Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota) Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota) Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota) Praška ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota) Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota) Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota) Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota) Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota) \n\n■ Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[404,"Ana Mlinarić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Smatram da na postojeći popis treba još uvrstiti sljedeće:\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel\n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nAna Mlinarić"]
[405,"Domina Lujak Tot","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\nmolim da osim navedenog uvrstite na popis i sljedeće lokalitete:\n\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel\n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\n\nSrdačno,\nDomina Lujak Tot"]
[406,"Irena Hunjadi","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Slažem se s kolegama i sve što su naveli treba uvrstiti na popis.\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta za Grad Zagreb, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel\n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nGroblje Mirogoj"]
[407,"Snježana Tomažini","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nu prvom komentaru sam se bazirala isključivo na Gradec i Kaptol, između i okolo, međutim uz postojeće lokacije koje su već zaštićene, nužno je zaštiti sve predložene lokacije koje su navedene od strane mojih kolega.\n\nSnježana Tomažini\nLicencirani vodič grada Zagreba, Zagrebačke Županije,\nLičko-Senjske Županije i Dubrovačko Neretvanske Županije"]
[408,"Snježana Tomažini","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\ntrebalo mi je neko vrijeme da osmislim kako bih uopće započela ovaj post, pa krećem s osobnim pristupom. Pišem ono što osjećam i vjerujem da ćete shvatiti moju poruku. \n\nPotpuno se slažem sa svim svojim kolegama i potpisujem svaki od njihovih komentara. \n\nZaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koje sadržavaju prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističke interpretacije može voditi ovlašteni Turistički vodič.\n\nJa ću se isključivo pozabaviti Gornjim Gradom, Kaptolom i svime između i okolo, a što je spajalo ili bilo neposredno između dva sredovjekovna grada. Dakle riječ je o zgradama, uličicama i stubama. Moj cilj je da spoznate težinu svih tih vrijednih lokacija i zašto bi Gradec, Kaptol i sve \"između i okolo\" trebalo biti na popisu kao zasebne cjeline, skraćeno, baš kako je već bilo navedeno u prethodnim komentarima: \n\n- Gornji grad i okolica - povijesno urbana cjelina\n- Kaptol i okolica - povijesno urbana cjelina\n\nDakle ovo su neke od vrednota Gradeca, Kaptola i „svega između i okolo“:\n\nGornji Grad / Gradec; zgrada u Kamenitoj ulici br. 9 – Ljekarna “K Crnom Orlu” (povijesna i kulturna vrednota), zgrada u Kamenitoj 5 (povijesna i kulturna vrednota), Popov toranj iz 13 st. današnja zvjezdarnica, nekadašnja škola iz 17 st.(povijesna i kulturna vrednota), Državni Arhiv u Zagrebu – Opatička ul. 29 (povijesna i kulturna vrednota), Palača bivšeg Odjela za bogoštovlje i nastavu Kraljevske zemaljske vlade u Opatičkoj ulici 10 (povijesna i kulturna vrednota), Ulica Dvoranski prečac (povijesna i kulturna vrednota),  Zgrada u ul. Đ. Basaričeka 4, nekadašnja prva gradska pivovara (povijesna i kulturna vrednota), zgrada u ul. Đ. Basaričeka 22 – jedna od najljepših baroknih gornjogradskih palača u kojoj su bili vlasnici članovi plemićke obitelji Jelačić (povijesna i kulturna vrednota), zgrada/dvorište u ul. Đ. Basaričeka na br. 9 nalazi se najstarija sačuvana gornjogradska krčma “Pod starim Krovovima” (povijesna i kulturna vrednota), zgrada/dvorište na br. Ulice Đ. Basaričeka 11 u kojem je snimljen “najzagrebačkiji film svih vremena – Tko pjeva, zlo ne misli” i u čijoj se zgradi otvorio prvi poštanski ured u Zagrebu (povijesna i kulturna vrednota), Demetrova ulica 5 – poznata po imenu Jelačić palača – današnji dječiji vrtić, dio arhiva (povijesna i kulturna vrednota), Demetrova ulica 11 – današnji Staroslavenski muzej u čijem se dvorištu nalazi jedini sačuvani gornjogradski bunar (povijesna i kulturna vrednota), zgrada u ulici J. Habdelića – u kojoj se nekad nalazio Lapidarij (kultno mjesto – kulturna vrednota) ... \n\nKaptol; Prišlinova kula, Kaptol škola, zidine u parku Opatovina, Park Ribnjak, stare kurje, Zagrebačko kazalište Komedija, Sjemenište, ...\n\nNo man's land: Mlinarske stube (povijesna i kulturna vrednota), Male stube (povijesna i kulturna vrednota), Kožarske stube (povijesna i kulturna vrednota), Zmakardijeve stube (povijesna i kulturna vrednota), Duhove stube (povijesna i kulturna vrednota), Stube kralja Ladislava (povijesna i kulturna vrednota), Felbingerove stube / 100 stuba (povijesna i kulturna vrednota), Kapucinske stube (povijesna i kulturna vrednota), Tunel (oba iz Radićeve, do Mesničke, Tomićeve - povijesna i kulturna vrednota), zgrada u Ulici broj 7 gdje je živio Miroslav Krleža (povijesna i kulturna vrednota), zgradu kuće u Ulici S. Radića 32 – kao jednu od klasicističkih zgrada u gradu Zagrebu, zgradu u kojoj je živio Ljudevit Gaj živio na 2 katu, gdje je na prvom katu bila čitaonica Matice Ilirske, a u prizemlju tiskara, u istoj zgradi je živio direktor Prve Hrvatske štedionice, a zgradu je i izgradio B. Felbinger itd. (povijesna i kulturna vrednota), zgradu u Ulici S. Radićeva 30 gdje se danas nalazi Baptistička crkva, a nekad je bila zgrada Prve hrvatske štedionice (povijesna i kulturna vrednota), kad smo već kod zgrada, zgradu u Radićevoj 34 – tamo stanuje Mišo Kovač (kulturna vrednota). Ilirski trg (povijesna i kulturna vrednota), Restoran Palainovka (povijesna i kulturna vrednota), Kožarska ulicu (povijesna i kulturna vrednota), cijela Tkalčićeva ulica i svaka pojedinačna zgrada (povijesna i kulturna vrednota), Skalinska ul. (povijesna i kulturna vrednota), Medvedgradska ul. (povijesna i kulturna vrednota), zgrada u Jurjevskoj 5 gdje je živjela obitelj Mažuranić (povijesna i kulturna vrednota), zgrada u Jurjevskoj ulici broj 10 gdje je živio pjesnik A.G. Matoš (povijesna i kulturna vrednota), Groblje u Jurjevskoj Ulici (povijesna i kulturna vrednota), Park Cmrok (povijesna i kulturna vrednota), Park Tuškanac (povijesna i kulturna vrednota), Kino u Parku Tuškanac (povijesna i kulturna vrednota), Dubravkin put (povijesna i kulturna vrednota), Vlaška Ulica 43 – kuća gdje se rodio A. Šenoa (povijesna i kulturna vrednota), zgrada u ulici Krvavi most br. 2 nekadašnja Prva zagrebačka telefonska centrala (povijesna i kulturna vrednota), crkva Sv. Katarine (povijesna i kulturna vrednota), Bakačeva ulica, Pod zidom, Harmica, Splavnica povijesna vrednota)... \n\n\nNadam se da ste shvatili moju poruku, jer osim svega gore navedenog, Zagreb je ipak jedan glavni grad jedne države, sve gore navedeno ima svoje kulturno-povijesno značenje, svoju vrijednost, a za mene je sve to osobno, ova mjesta su dio mog djetinjstva, zgrada gdje moja obitelj živi preko 70 godina, mjesto gdje ja sa strašću pričam svojim gostima.\n\nOsobno ili ne osobno, sve su to činjenice. \n\nStoga da pojednostavimo priču: staviti pod zaštitu cijeli Gornji Grad, cijeli Kaptol i “sve između i okolo” (poput starog grada u Dubrovniku).\n\nS štovanjem,\n\nSnježana Tomažini\nLicencirani vodič grada Zagreba, Zagrebačke Županije,\nLičko-Senjske Županije i Dubrovačko Neretvanske Županije"]
[409,"Ravijojla Novaković","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\nSmatram da je predložena lista zaštićenih lokaliteta nepotpuna i da ju je nužno proširiti kako bi zaštitili tur. djelatnike koji žive i plaćaju porez u RH. Smanjivanjem zaštićenih lokaliteta otvara se prostor da lokalitete koji su izuzeti iz popisa, a time i hrvatsku kulturu, tumače osobe koje nisu adekvatno kvalificirane, te koje vjerojatno ne plaćaju porez u RH. \nIz gore navedenih razloga, ovdje prilažem popis lokaliteta koje valja uvrstiti na popis zaštićenih lokaliteta. \n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevsko groblje, (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[410,"Tin Hrastnik","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)"]
[411,"Jelena Mijic","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \n\nslažem sa svim navodima kolega. Smatram da bi našim vodičima, koji su se obrazovali, konstantno uče i nadopunjuju svoje znanje trebalo dati priliku i mogućnost da što više rade i vode grupe, a ne ih se ovako omalavažavati (njih, njihov trud, vrijeme uloženo u učenje ali na kraju i novac kojeg su uložili) i na ovaj način pružati mogućnost pratiteljima grupa koji nerijetko pogrešno tumače povijest i iznose pogrešne informacije da to i dalje rade. Svjesni smo svi loše ekonomske situacije u RH i smatram da će ovakav Pravilnik ostaviti bez posla značajan dio vodiča, jer nažalost veliki broj agencija neće angažirati lokalnog vodiča već će prepustiti pratitelju da odradi vođenje. \n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nS poštovanjem,\n\nJelena Mijić"]
[412,"vera vujović","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","PONAVLJAM što je rekla kolegica Pekić Matleković: \nU potpunosti se slažem s kolegama koji su ostavili svoje komentare: Zrilić, Hustić, Čuljat, Podrug, Bićanić, Vrnoga.. Zaštićeni lokaliteti grada Zagreba bi trebali biti kompletan Kaptol, Gradec, Trg Bana Josipa Jelačića, Zelena potkova, Maksimir, groblje Mirogoj. Izdvajanje pojednog objekta bez zaštite površine na kojem se taj objekt nalazi je u najmanju ruku površno. Jer što znači zaštita raznih objekata na Gornjem gradu, koji najčešće i nisu u programima gostiju koji posjećuju Zagreb, ukoliko ne zaštitimo Trg sv. Marka s kojeg s jako puno navedenih objekata može sasvim dobro objasniti?  Ili zaštita kompleksa Katedrale i crkva sv. Franje Asiškog, ali ne zaštita Ulice Kaptol i Kaptolskog trga????"]
[413,"vera vujović","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Ne razumijem zašto ste u Gornji grad većinom uvrstili muzejske ustanove, kad muzejske ustanove ionako imaju svoje vodiče i kustose?!\nMolim korekciju popisa, riječ je  i p a k  o glavnom gradu države, ne može biti svediv na muzejske ustanove zatvoreng tipa i ponešto okolnih građevina:\n\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[414,"Turistički obrt AMS","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\nTomićeva ulica - Uspinjača i Tunel Grič\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[415,"Tijana Vrdoljak Han ","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Smatram da treba uvrstiti: \n1) Gornji grad - povijesno urbana cjelina\n      - Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n      - Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n       - Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n\n2)  Kaptol – povijesno-urbana cjelina;\n     - Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) \n     - Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\n     - Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\n    - Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n3) Donji grad – povijesno-urbana cjelina ;\n    - Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n4) Širi centar grada ;\n     - Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota"]
[416,"Tena Perkov ","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \nslažem se sa svime napisanime od strane kolega. Generalno, prijedlog novog zakona te popratne izmjene već postojećih regulativa su pljuska svim vodičima? Zašto su \"naši\" ljudi uvijek zadnja rupa na svirali i zašto stalno povlađujete drugima? Sramota!"]
[417,"MARINA MARUNIĆ","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta,Grada Zagreba (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[418,"Sanjin Mrakovčić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\nTomićeva ulica - Uspinjača i Tunel Grič\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[419,"JELENA BABIĆ","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\nmolim da se uz navedene lokalitete Grada Zagreba u popis uvrsti sljedeće:\n Članak 2.\n\n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nS poštovanjem,\nJelena Babić"]
[420,"IVANA VIŠEK","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nPrije svega lokaliteti se trebaju štititi i dati mogućnost posla našim turističkim vodičima, a ne uporno smanjivati popis lokaliteta i pružiti usluge brojnim stranim državljanima kao i nelicenciranim vodičima za pojedinu županiju da imaju prostora protuzakonito voditi turiste i još k tome da prođu nekažnjeno dok nas uredno kažnjavaju ukoliko nas zatekne inspekcija na terenu na nekom od gradova na području EU nevezano je li lokalitet zaštićen ili NE.Ali da kod nas niti nema prostora za inspekciju,a strancima kako kažu ne mogu ništa.Kao i ostale kolege napominjem popis lokaliteta koji bi trebali biti zaštićeni:\n\nPopis zaštićenih lokaliteta za GRAD ZAGREB:\nAko je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koji trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta, povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GRADEC, DONJI GRAD, GORNJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj. \n\nAko treba pojedinačno, svakako je potrebno dodati i (osim već navedenih):\nGORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota), Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota), Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota), \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) Park Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota), Vranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota), \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \nKAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota), Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota), Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota), Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\nDONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota), Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota), Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota), Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota),  Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota), Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota), Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota), Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Groblje Mirogoj."]
[421,"Gordana Kutija","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nslažem se sa kolegama i sve što su ovdje već naveli, treba svakako uvrstiti na popis zaštićenih lokaliteta grada Zagreba.\n\nLijepi pozdrav,\nGordana Kutija\nZAGORKA tours"]
[422,"Jaderanka Lepen","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Postovani,\n\nSvima nama znano, samo ponavljam...\n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[423,"Nicolas Vezmar","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta za Grad Zagreb, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[424,"Vinko Bobanović","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \n\nSlazem se s kolegama i njihovim dosada objavljenim komentarima i popisima zaštićenih lokaliteta:\n\"Na popis zaštićenih lokaliteta ako je potrebno smanjiti broj lokaliteta, onda cijeli Grad Zagreb treba biti zaštićena cjelina.\nAko je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koji trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta, povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GRADEC, DONJI GRAD, GORNJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj. \n\nAko treba pojedinačno, svakako je potrebno dodati i (osim već navedenih):\nGORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota), Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota), Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota), \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) Park Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota), Vranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota), \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \nKAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota), Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota), Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota), Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\nDONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota), Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota), Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota), Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota),  Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota), Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota), Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota), Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Groblje Mirogoj.\""]
[425,"Sara Santek","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \n\nSlazem se s kolegama i njihovim dosada objavljenim komentarima i popisima zaštićenih lokaliteta:\n\"Na popis zaštićenih lokaliteta ako je potrebno smanjiti broj lokaliteta, onda cijeli Grad Zagreb treba biti zaštićena cjelina.\nAko je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koji trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta, povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GRADEC, DONJI GRAD, GORNJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj. \n\nAko treba pojedinačno, svakako je potrebno dodati i (osim već navedenih):\nGORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota), Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota), Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota), \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) Park Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota), Vranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota), \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \nKAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota), Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota), Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota), Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\nDONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota), Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota), Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota), Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota),  Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota), Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota), Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota), Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Groblje Mirogoj.\"\n\nSrdačan pozdrav,\nSara Šantek"]
[426,"Lucija Majstrović","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \n\nna popis zaštićenih lokaliteta ako je potrebno smanjiti broj lokaliteta, onda cijeli Grad Zagreb treba biti zaštićena cjelina.\nAko je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koji trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta, povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GRADEC, DONJI GRAD, GORNJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj. \n\nAko treba pojedinačno, svakako je potrebno dodati i (osim već navedenih):\nGORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota), Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota), Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota), \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) Park Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota), Vranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota), \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \nKAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota), Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota), Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota), Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\nDONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota), Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota), Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota), Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota),  Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota), Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota), Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota), Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Groblje Mirogoj.\n\nLucija Majstrović"]
[427,"Andrea Jakopec","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nslažem se sa kolegama Hustić, Zrilić...\n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina; CIJELI TRG KAPTOL tj. prostor ispred Katedrale\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nCIJELI Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nMolim da uvažite naše komentare i na taj način nam pomognete da i dalje radimo svoj posao kvalitetno i na zadovoljstvo naših gostiju.\nLijepi pozdrav,\nAndrea Jakopec, turistički vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju."]
[428,"Josip Mršić Bobanović","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[429,"Lea Jurjević","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota)\nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota)\nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[430,"Ksenija Andrašević Pataran","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\n\nljubazno molim da pročitate i prihvatite prijedloge kolega koji su ovdje napisani. Sve drugo će lako rezultirati krivo tumačenom baštinom (za što većina vodiča ima već mnogo primjera), a ujedno ćete omogućiti turističkim agencijama i tour operaterima da odluče ne angažirati lokalne turističke vodiče, obzirom da će to odrađivati strani voditelji putovanja koji će, imajući u vidu ovakav popis, vrlo lako izbjeći kršenje zakona."]
[431,"BERNARDA SUČIĆ ŠALER","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","\"Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nUspinjača (kulturna i povijesna vrednota)\nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota)\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nS poštovanjem,\nBernarda Sučić, turistički vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju, za hrvatski, engleski, španjolski i talijanski jezik"]
[432,"Rafaella kovačić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Slažem se s već navedenim prijedlogom kolega:\n\nČlanak 2.\n\n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota) da"]
[433,"Purgerica, obrt za usluge u turizmu ","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \ncjeline za grad Zagreb trebaju biti proširene, jer ne sadržavaju sve važne lokalitete koji se posjećuju sa svakom turističkom grupom, a na kojoj također treba biti zaštićeno pravo tumačenja baštine našeg glavnog grada, jer se radi o kulturnim i povijesnim dobrima našeg glavnog grada. Ukoliko dozvolimo da Strossmayerovo šetalište i Tunel Grič nisu dio zaštićene cjeline, cijela sila korejskih i kineskih voditelja putovanja, na ta će 2 lokaliteta bez ikakve dvojbe \"tumačiti\" svojim gostima sve što je vezano za Gornji grad, i time će im biti dato \"opravdanje\" da to \"smiju\", jer stoje na Strossmayerovom šetalištu koje službeno nije zaštićena cjelina u gradu Zagrebu. Jednako vrijedi i za Uspinjaču. U prostoru ulaska i izlaska, tj. prihvata gostiju za ulazak u Uspinjaču, takva će vrsta pratitelja putovanja iz stranih zemalja, bez ikakve licence, moći tumačiti naš Grič i naš Gornji grad. To je nedopustivo, jer su to simboli našeg grada koje trebamo čuvati ne samo u materijalnom smislu, već i od devastacije nekvalitetnim i neprofesionalnim tumačenjima, a to je moguće samo ako se sve važne lokacije detaljno uključe u članak koji se odnosi na GRAD ZAGREB. \nFormulacija mora biti jasna: \n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već prethodno navedenih u stavki 21.) bez iznimke uvrstite i sljedeće;\n■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\nStara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \nStrossmayerovo šetalište, (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nIlirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica (kulturna i povijesna vrednota) \nPark Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota) \nVranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota) \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\nBakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nDolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića, (kulturna i povijesna vrednota)\nPraška ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\nMasarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nIlica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada: \nPark Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nMedvedgrad  - povijesna utvrda (kulturna i povijesna vrednota) \nOltar domovine (kulturna i povijesna vrednota) \n\nTakođer, podupirem sve komentare i prijedloge kolegica i kolega koji su detaljima i podacima potkrijepili svoje i naše zahtjeve da se zaštiti naš grad, naša kultura, tradicija, i profesionalno tumačenje istih. \n\nS poštovanjem, \nJosipa Šiklić, turistički vodič za Grad Zagreb i Zagrebačku županiju, za hrvatski, engleski, talijanski i španjolski jezik \nvlasnica obrta Purgerica - Your Guide to Zagreb"]
[434,"Ivana Ćurić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Pridružujem se prijedlozima kolega Ivane Hustić, Nevena Čuljata, Samante Bičanić i Zdravke Vrnoge.\nČlanak 2.\n \n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nS poštovanjem,\n\nIvana Ćurić"]
[435,"Obrt za usluge Šelendić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Članak 2.\n \n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[436,"Ivana Miković","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Članak 2.\n \n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nIvana Miković - turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[437,"Nikolina Čuljak","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Članak 2.\n \n„Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\n Molim Vas da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[438,"Sandra Bortek","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Citiram ono što je definiralo Ministarstvo kulture RH i navodi na svojim web stranicama: “nepokretnu kulturnu baštinu baštinu s utvrđenim svojstvom kulturnog dobra čine pojedinačne građevine i /ili kompleksi građevina, kulturno-povijesne cjeline te krajolici. Kolokvijalnim nazivom nepokretna kulturna dobra predstavljaju graditeljsku baštinu od pojedinačne građevine prema cjelini (skupina građevina) odnosno područje (krajolik).\n...\nKulturno-povijesne cjeline jedinstvene su skupine gradskih ili seoskih građevina koje imaju izrazitu  povijesnu, arheološku, umjetničku, znanstvenu, društvenu ili tehničku važnost, a međusobno su dovoljno povezane da nose prostorno prepoznatljiva obilježja. To su:\nPovijesna naselja i dijelovi naselja: urbane i poluurbane cjeline, gradska središta, seoske cjeline, lječilišni i bolnički kompleksi, povijesna parcelacija, dijelovi naselja (povijesne gradske četvrti, trgovi, ambijenti, ulice, blokovi).\nPovijesno-memorijalna područja: mjesta povijesnih događanja, spomen-parkovi, mjesta masovnih stradanja, groblja, legendarna područja i mjesta.\n...\nKulturni krajolici vrsta su nepokretnog kulturnog dobra koje sadržava povijesno karakteristične strukture što svjedoče o čovjekovoj nazočnosti u prostoru, a predstavljaju zajedničko djelo čovjeka i prirode, ilustrirajući razvitak zajednice i pripadajućeg teritorija kroz povijest. Republika Hrvatska posjeduje karakteristične tipove kulturnih krajolika, koji su važna sastavnica i nositelj njezina prostornog identiteta.”\n...\nPrema vrstama prisutni su: namjerno oblikovani (parkovi, perivoji, vrtovi, planski oblikovana urbana područja, industrijski, turistički, rekreacijski i slični), organski razvijeni (ruralni, urbani, morski…) i asocijativni kulturni krajolici. Kao životno okruženje krajolici podliježu promjenama, često se uništavaju zbog društvenih i tehnoloških promjena, širenja gradova i ostalih oblika gradnje, ali i zapuštanja te neodgovarajućeg korištenja.\"\n____\nSukladno svemu gore navedenom, s naglaskom da RH posjeduje krakteristične tipove kulturnih krajolika koji su važna sastavnica i nositelj njezina prostorna identiteta, ovdje posebno dajem naglasak na kulturne krajolike koji su namjerno oblikovani - parkovi, vrtovi, planski oblikovana urbana područja…\nU ovom slučaju nositelj prostornog identiteta grada Zagreba (i RH) je svakako cjelina Zelena potkove - čitav prostor i građevine koje se nalaze na tom područuju od i uključujući Željeznički kolodvor do Trga bana Josipa Jelačića te istočni i zapadni dio potkove s pripadajućim građevinama. Smatram da ovu prostornu cjelinu treba zaštititi i da mora biti na listi zaštićenih lokaliteta Grada Zagreba.\n\nSmatram da u potpunosti trebaju biti zaštićene cjeline Gornjeg grada - Gradeca i Kaptola (od Mesničke do Ribnjaka, uključujući Ribnjak) sa svim pripadajućim objektima na tom područuju.\n\nTakođer smatram da je od posebne važnosti staviti na popis i park Maksimir i Groblje Mirogoj.\n\nU potpunosti se slažem s kolegama (Zrilić, Hustić, Čuljat, Podrug, Bićanić, Vrnoga) koji su detaljno naveli sve lokalitete s ovog područja."]
[439,"Nensi Pekić Matleković","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","U potpunosti se slažem s kolegama koji su ostavili svoje komentare: Zrilić, Hustić, Čuljat, Podrug, Bićanić, Vrnoga.. Zaštićeni lokaliteti grada Zagreba bi trebali biti kompletan Kaptol, Gradec, Trg Bana Josipa Jelačića, Zelena potkova, Maksimir, groblje Mirogoj. Izdvajanje pojednog objekta bez zaštite površine na kojem se taj objekt nalazi je u najmanju ruku površno. Jer što znači zaštita raznih objekata na Gornjem gradu, koji najčešće i nisu u programima gostiju koji posjećuju Zagreb, ukoliko ne zaštitimo Trg sv. Marka s kojeg s jako puno navedenih objekata može sasvim dobro objasniti?  Ili zaštita kompleksa Katedrale i crkva sv. Franje Asiškog, ali ne zaštita Ulice Kaptol i Kaptolskog trga????"]
[440,"Ivana Zrilić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \n\nna popis zaštićenih lokaliteta ako je potrebno smanjiti broj lokaliteta, onda cijeli Grad Zagreb treba biti zaštićena cjelina.\nAko je potrebno definirati cjeline Grada Zagreba koji trebaju biti na popisu zaštićenih lokaliteta, povijesno-urbane cjeline KAPTOL, GRADEC, DONJI GRAD, GORNJI GRAD, MAKSIMIR, Groblje Mirogoj. \n\nAko treba pojedinačno, svakako je potrebno dodati i (osim već navedenih):\nGORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina; Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota), Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Državni hidrometeorološki i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota), Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota), \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) Park Bele IV. (kulturna i povijesna vrednota), Vranyzanijeva poljana (kulturna i povijesna vrednota), \nUspinjača (tehnička, kulturna i povijesna vrednota) zajedno s pristupnom ulicom - Tomićeva ulica, \nTunel Grič (kulturna i povijesna vrednota) sa svim pripadajućim ulazima i prilazima u tunel, bez iznimke \nKAPTOL – povijesno-urbana cjelina; Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota), Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota), Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota), Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota), Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\nDONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ; Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota), Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota), Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota), Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota),  Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota), Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota), Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota), Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota), Širi centar grada ; Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota), Groblje Mirogoj."]
[441,"ROZA PODRUG","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Pridružujem se prijedlozima kolega Ivane Hustić, Nevena Čuljata, Samante Bičanić i Zdravke Vrnoge. Dodala bih još i spomen područje parka Dotršćina. Na popisu predloženih zaštićenih cjelina grada Zagreba primjećujem da nema područja, prostora ili objekta koji sadrži  prirodne vrednote.  Tako je i na popisima ostalih županija. Na popisu nacionalnih parkova i parkova prirode nevedena je Medvednica, ali samo šumska staza Bliznec, Medvedgrad i Horvatove stube. Zar park prirode ne obuhvaća puno širi prostor? Ili prirodna baština nije  vrijedna toga da se uvrsti na popis? Kolege su već navele  park Maksimir, nevjerojatno mi je da se nije našao na popisu. \n\nLijepi pozdrav uz nadu  da će prijedlozi biti uvaženi."]
[442,"Zdravka Vrnoga","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Smatram da povijesno - urbane cjeline svakako moraju biti Kaptol i Gradec. Naprosto u navedeni cjelinama ne možemo nešto izdvojiti, a da nije od povijesne važnosti.  \n\nSmatram da treba uvrstiti: \n1) Gornji grad - povijesno urbana cjelina\n      - Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n      - Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n       - Državni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Matoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Demetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Jurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Mesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n       - Radićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n\n2)  Kaptol – povijesno-urbana cjelina;\n     - Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota) \n     - Skalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Opatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Park Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\n     - Tkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Krvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\n     - Ribnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\n    - Stara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n3) Donji grad – povijesno-urbana cjelina ;\n    - Trg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Trg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Frankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Britanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n    - Zelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n4) Širi centar grada ;\n     - Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)"]
[443,"SAMANTA BIĆANIĆ","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani, \nKao i kolege Ivana Hustić i Neven Čuljat, smatram da bi trebalo zaštiti cijelu Lenucijevu potkovu, ne samo određene trgove. Dakle:\n\nTrg Nikole Šubića Zrinskog\nTrg Josipa Jurja Strossmayera\nTrg kralja Tomislava (i njegovu okolinu koja uključuje Glavni kolodvor i trg Ante Starčevića)\nBotanički vrt \nTrg Marka Marulića\nTrg Mažuranića\nTrg Republike Hrvatske\n\nTakođer smatram da bi trebalo zaštiti i Ilicu, barem do križanja s Frankopanskom ulicom jer je vrhunski primjer razvoja arhitekture Zagreba i kao takva kulturna vrednota.\n\nTakođer potvrđujem sve ostalo navedeno od strane kolega Ivane Hustić i Nevena Čuljata.\n\nLijep pozdrav,\n\nSamanta Bićanić, turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju."]
[444,"Neven Čuljat","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Poštovani,\nsmatram kako je osim navedenih lokaliteta za Zagreb potrebno zaštiti puno više lokaliteta. Primjerice, na Kaptolu treba zaštiti cijeli Dolac, ne samo stan M. J. Zagorke, već i crkvu sv. Marije. Nadalje na listu je potrebno dodati Tkalčićevu ulicu,  Ilicu i cijelu Lenucijevu potkovu. Drugim riječima, da u komentaru ne navodim sve lokalitete koji nisu na listi zaštićenih, na listu treba dodati cijelu povijesno-urbanu cjelinu Gornjeg grada, Kaptola te Donji grad s naglaskom na Lenucijevu potkovu.\n\nOd lokaliteta van užeg centra grada svakako još treba zaštititi spomenik parkovne arhitekture Maksimir koji nije dragulj na području Republike Hrvatske, već cijele JI Europe i ujedno prvi takav park na ovim prostorima.\n\nZa kraj, potpisujem kolegicu Ivanu Hustić i nadam se da će se naši prijedlozi koji su, između ostalog i rezultat rada na terenu, biti uvaženi.\n\nS poštovanjem,\nNeven Čuljat - turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju."]
[445,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n21. GRAD ZAGREB","Članak 2.\n „Zaštićena cjelina (lokalitet) znači područje, prostor ili objekt na kojem se nalaze ili koji sadržava prirodne, kulturne, povijesne, tradicijske i druge vrednote na kojem usluge turističkog vođenja može pružati samo ovlašteni turistički vodič.“\n\nMolim Vas, da na popis zaštićenih lokaliteta, (osim već navedenih) uvrstite i sljedeće;\n\n ■ GORNJI GRAD – povijesno-urbana cjelina;\n Stara gradska vijećnica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Strossmayerovo šetalište,  (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\nDržavni hidrometeorolški i geofizički zavod, (kulturna i povijesna vrednota) \nMatoševa ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nDemetrova ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \n Ilirski trg, (kulturna i povijesna vrednota) \nJurjevska ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nMesnička ulica, (kulturna i povijesna vrednota) \nRadićeva ulica  (kulturna i povijesna vrednota) \n\n■ KAPTOL – povijesno-urbana cjelina;\n Bakačeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Dolac; Crkva svete Marije, (kulturna i povijesna vrednota)\nSkalinska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nOpatovina, (kulturna i povijesna vrednota)\nPark Opatovina, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nTkalčićeva ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nKrvavi most, (kulturna i povijesna vrednota)\nRibnjak, (spomenik parkovne arhitekture, prirodna vrednota)\nStara Vlaška (kulturna i povijesna vrednota)\n\n■ DONJI GRAD – povijesno-urbana cjelina ;\nTrg bana Josipa Jelačića,  (kulturna i povijesna vrednota)\n Praška ulica,  (kulturna i povijesna vrednota)\nTrg Nikole Šubića Zrinskog, (kulturna i povijesna vrednota)\n Masarykova ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\n Trg Petra Preradovića – Cvjetni trg, (kulturna i povijesna vrednota)\n Ilica – Oktogon (kulturna i povijesna vrednota)\nFrankopanska ulica, (kulturna i povijesna vrednota)\nBritanski trg, (kulturna i povijesna vrednota)\nZelena potkova – u cijelosti; (kulturna, prirodna, tradicijska i povijesna vrednota)\n\n■ Širi centar grada ;\n Park Maksimir – spomenik parkovne arhitekture (prirodna, kulturna i povijesna vrednota)\n\nIvana Hustić, turistički vodič za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[446,"VIZ travel j.d.o.o.","Članak 3.,\n23. PARKOVI PRIRODE","Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje- dodati uz navedeno i: stari grad Žumberak, crkva svetog Nikole, rimokatolička crkva sv. Petronile, Sošice- grkokatolička crkva svetog Petra i Pavla i rimokatolička crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije, etnografska zbirka samostana sestri Bazilijanki, žumberački uskočki muzej, Grkokatolička crkva sv. Jurja Stojdraga\n-Stari grad Okić\n\n-kod Park prirode Medvednica ostaviti cijeli Park prirode kao zaštićeni lokalitet\n\nIvana Hustić, licencirani turistički vodič- za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[447,"Vesna Miholić","Članak 3.,\n23. PARKOVI PRIRODE","Poštovani,\nslažem se s prethodnim komentarima kolegica o lokalitetima (Park prirode Žumberak - Samoborsko gorje - dodati Stari grad Žumberak, crkva svetog Nikole, rimokatolička crkva sv. Petronile, Sošice- grkokatolička crkva svetog Petra i Pavla i rimokatolička crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije, etnografska zbirka samostana sestri Bazilijanki, žumberački uskočki muzej, Grkokatolička crkva sv. Jurja Stojdraga, -Stari grad Okić).\nPark prirode Medvednica - posebno bih naglasila potrebu da se kao zaštićeni lokalitet upiše cijeli prostor Medvednice."]
[448,"Ana Mlinarić","Članak 3.,\n23. PARKOVI PRIRODE","Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje- dodati uz navedeno i: stari grad Žumberak, crkva svetog Nikole, rimokatolička crkva sv. Petronile, Sošice- grkokatolička crkva svetog Petra i Pavla i rimokatolička crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije, etnografska zbirka samostana sestri Bazilijanki, žumberački uskočki muzej, Grkokatolička crkva sv. Jurja Stojdraga\n-Stari grad Okić\n\n-kod Park prirode Medvednica ostaviti cijeli Park prirode kao zaštićeni lokalitet\n Ana Mlinarić"]
[449,"Ivana Hustić","Članak 3.,\n23. PARKOVI PRIRODE","Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje- dodati uz navedeno i: stari grad Žumberak, crkva svetog Nikole, rimokatolička crkva sv. Petronile, Sošice- grkokatolička crkva svetog Petra i Pavla i rimokatolička crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije, etnografska zbirka samostana sestri Bazilijanki, žumberački uskočki muzej, Grkokatolička crkva sv. Jurja Stojdraga\n-Stari grad Okić\n\n-kod Park prirode Medvednica ostaviti cijeli Park prirode kao zaštićeni lokalitet\n\nIvana Hustić, licencirani turistički vodič- za grad Zagreb i Zagrebačku županiju"]
[450,"Sandra Bortek","Članak 3.,\n23. PARKOVI PRIRODE","Smatram da bi cijeli PP Medvednica trebao biti zaštićen kao lokalitet. Cijeli prostor Medvednice dio je identiteta Grada Zagreba!\nSlažem se s kolegicom Zrilić vezano za Park prirode Žumberak."]
[451,"Ivana Zrilić","Članak 3.,\n23. PARKOVI PRIRODE","Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje- dodati uz navedeno i: stari grad Žumberak, crkva svetog Nikole, rimokatolička crkva sv. Petronile, Sošice- grkokatolička crkva svetog Petra i Pavla i rimokatolička crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije, etnografska zbirka samostana sestri Bazilijanki, žumberački uskočki muzej, Grkokatolička crkva sv. Jurja Stojdraga\n-Stari grad Okić\n\n-kod Park prirode Medvednica ostaviti cijeli Park prirode kao zaštićeni lokalitet"]
[452,"IVANA KARANIKIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Ovakav neka ne stupi na snagu - nikad"]