{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona o carinskoj službi, s konačnim prijedlogom zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Carinski sindikat Hrvatske","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O CARINSKOJ SLUŽBI ","Članak 2.\nPored predloženih izmjena u članku 4. stavak 3. Predlažemo brisanje točaka 4.,7.,8.,9. I 11.\nObrazloženje: Nacionalnim programom reformi 2018. utvrđena je reformska mjera objedinjavanja inspekcija u Državnom inspektoratu kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova, koji se sada obavljaju u središnjim tijelima državne uprave.\n\n\n\nČlanak 5. \nProtivimo se dodavanju članka 17.a iza članka 17. na predloženi način te predlažemo u istom članku dodati stavak 3., a koji glasi:\n(3) Snimke područja državne granice, graničnih prijelaza i graničnih carinskih ureda ili snimke tijela nadležnih za nadzor državne granice i prekograničnog prometa ljudi i roba mogu se koristiti sukladno propisima o zaštiti osobnih podataka.\n\nObrazloženje: Korištenje snimki Carinske uprave ili tijela nadležnih za nadzor državne granice i prekograničnog prometa ljudi i roba mora biti u skladu s propisima o zaštiti osobnih podataka.\n\nČlanak 10.\n\nProtivimo se brisanju stavka 5. u članku 75.\n\nObrazloženje: Brisanjem stavka 5. članka 75. omogućilo bi se premještanje carinskih službenika na radna mjesta niže složenosti poslova bez njegovog pristanka čime bi se carinskim službenicima nanosila šteta u financijskom smislu jer poslovi niže složenosti imaju i manje koeficijente koji direktno utječu na visinu osnovne plaće. Predloženim brisanjem stavka 5. u članku 75. Carinske službenike dovelo bi se u diskriminatoran položaj u odnosu na druge državne službenike.  \n\nPored navedenog predlažemo:\n\n1. Članak 40.a Briše se \nČlanak 40.b Briše se i\nČlanak 40.c Briše se\n\nObrazloženje: predloženim brisanjem točaka 4.,7.,8.,9. i 1. stavka 3. članka 4. potrebno je brisanje i navedenih članaka.\n\n2. U članku 75. dodaje se stavak 7. koji glasi:\n\n„(7) Carinskog službenika ne može se premjestiti sukladno stavku 1.i 2. ovog članka, ako je na poslovima carinskog službenika proveo više od 20 godina, osim uz pisani pristanak.“\n\nDosadašnji stavci  7. i 8. postaju  stavci 8. I 9. \n\n Obrazloženje: Iste odredbe propisane su u Zakonu o policiji. \n\n3. U članku 77. mijenja se stavak 1. točka 1. i glasi:\n\n „1. Odgovarajući smještaj za sebe i obitelj, u roku od tri godine od dana premještaja“.\n\n  Obrazloženje: Iste odredbe propisane su u Zakonu o policiji.\n\n4. Članak 78. Briše se\n \nObrazloženje: Ni jedna državna služba u Republici Hrvatskoj nema odredbu o periodičnoj promjeni radnih mjesta.\n\n5. U članku 89. stavak 4. mijenja se i glasi: \n\n„1. Radom u turnusu smatra se rad carinskih službenika prema utvrđenom radnom vremenu poslodavca koji carinski službenik obavlja naizmjenično tijekom tjedna ili mjeseca u smjenama od po 12 sati dnevno u ciklusima 12-24-12-48.\n„2. Carinskom službeniku koji radi prema utvrđenom radnom vremenu opisanom u točki 1. Ne može se mijenjati utvrđeni ciklus 12-24-12-48.“ \n\n Obrazloženje: Navedeno se predlaže u cilju zaštite zdravlja carinskog službenika jer mijenjanje utvrđenog ciklusa 12-24-12-48 narušava bioritam, ritam rada, ritam spavanja i time drastično narušava zdravlje te povećava rizik od malignih i drugih bolesti s trajnim posljedicama na radnu sposobnost carinskih službenika.\n\n6. U članku 94. mijenja se stavak 1. i sada glasi:\n\n„1. Zbog težine i prirode poslova te posebnih uvjeta rada u staž osiguranja pojedinih ovlaštenih carinskih službenika Carinske uprave svakih se 12 mjeseci efektivnog rada provedenih na takvim poslovima računa kao 14  do 18 mjeseci staža osiguranja.“\n\n Obrazloženje: Iste odredbe su u Zakonu o policiji, a Carinska služba ima mobilne jedinice u kojima službenici imaju veće ili iste ovlasti od policijskih službenika te kao i policijski službenici nose oružje.\n\n7. Članak 103. do 108. Briše se\n\n8. U člancima 110. do 112. riječi „prvostupanjski disciplinski sud Carinske uprave“ mijenjaju se u riječi „službenički sud“\n\n9. Članak 113. Briše se\n\n10.  U člancima 114. do 116. riječi „prvostupanjski disciplinski sud Carinske uprave“ mijenjaju se u riječi „službenički sud“\n\nObrazloženje: Članovi prvostupanjskog i drugostupanjskog disciplinskog suda Carinske uprave su carinski službenici i ne rade kao profesionalci u disciplinskom sudu te samim time nisu samostalni u odlučivanju. Članovi drugostupanjskog disciplinskog suda su tužitelji u prvostupanjskom disciplinskom postupku.","Nije prihvaćen","komentar na čl.2\nNe prihvaća se.\nPoslovi carinske službe usklađuju se sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave („Narodne novine“, broj 116/18) i Zakonom o državnom inspektoratu („Narodne novine“, broj 115/18). Ovim Prijedlogom Zakona izuzimaju se poslovi koji preuzima u svoju nadležnost Državni inspektorat, sukladno naprijed navedenim Zakonima.\n\nkomentar na čl.5\nNe prihvaća se.\nOvim se člankom radi provođenja carinsko – sigurnosnih mjera već propisanih Zakonom o carinskoj službi, predlaže propisati da Carinska uprava na području graničnih prijelaza i graničnih carinskih ureda može snimati područje državne granice, graničnih prijelaza i graničnih carinskih ureda ili koristiti snimke tijela nadležnih za nadzor državne granice i prekograničnog prometa ljudi i roba te da osobe koje se nalaze na tom području moraju biti na to upozorene. Člancima  29. i 30. važećeg Zakona o carinskoj službi već je propisano da u prikupljanju, evidentiranju, obradi i korištenju osobnih te drugih podataka i obavijesti Carinska uprava posebno skrbi o zaštiti osobnih i drugih podataka te o njihovoj tajnosti i povjerljivosti, odnosno važećim odredbama Zakona o carinskoj službi propisana je jasna obveza postupanja u skladu s propisima o zaštiti osobnih podataka.\n\nkomentar na čl. 10.\nNe prihvaća se.\nOdredba se usklađuje sa Zakonom o državnim službenicima.\n\nkomentar na čl. 40 do čl. 116\nNe prihvaća se\nPrijedlog nije predmet uređenja Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, odnosno isti ne korespondira sa sadržajem normativnih intervencija."]
[2,"DINO ŠIPALO","II. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI,\n1. UVOD","U vezi s praktičnim djelovanjem carinskih službenika  postavlja se  pitanje jesu li ovlasti i obveze carinskih službenika propisane Zakonom o carinskoj službi  kvalitetan i moderan  pravni okvir za potrebnu učinkovitost u radu carinskih službenika  kao inspektora, odnosno  osiguravaju li  se ovim Zakonom i ovim izmjenama  propisane pravne norme i očekivani stupanj pravne zaštite stranaka u postupku i nije li taj zastarajeli okvir razlogom da carinski službenici   ponekad  neujednačeno i nedosljedno postupanju u istim pravnim i činjeničnim situacijama. \n\nStoga je  je potreban novi zakonski okvir o radu carinskih službenika  s visokim\nstupnjem kodifikacije ovlasti, a sve radi lakše primjene propisa od strane onih koji nadziru primjenu propisa i onih koji sude/odlučuju u predmetima kršenja propisa iz carinske  nadležnosti.\n\nNaime,  postupanje carinskih službenika temeljem ovog sada vremenski prevaziđenog i  zastarjelog propisa su   nepregledne  i nažalost omogućuje različita tumačenja, otvaraju  brojne dvojbe što  rezultira različitom primjenom a u praksi i uzrokuje neželjene posljedice . Neke stvari ne mogu razumijeti ni ovlašteni carisnki službenici  i to kao specijalisti za područje kojom se uređuje postupanje carinskih službenika te se mjesecima” mantra “ o pojedinim pitanjima koja su trebala biti već davno apsolvirana Zato bi  valjalo razmisliti o donošenju u cijelosti novog propisa koji će,  biti primjeren jednom modrernom tijelu državne uprave koja provodi nadzor ili će u protivnom  učinkovito i djelotvorno funkcioniranje carinskih službenika biti sve samo ne ekonomično i ujednačeno .  .\n\nOvaj komentar je kao i Uvod  opće naravi i u suštinskom smislu se ne odnosi samo  na ove  izmjene i dopune Zakona o carinskoj službi. već na cijeli Zakon o carinskoj službi pa bi barem trebao biti PRIMLJEN NA ZNANJE a ne ODBIJEN .","Nije prihvaćen","Komentar je opće naravi i u suštinskom smislu se ne odnosi na predmet uređenja izmjena i dopuna Zakona o carinskoj službi"]
[3,"DINO ŠIPALO","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O CARINSKOJ SLUŽBI,\nČlanak 2.","Komentar na čl. 2.  \nU članku 4.stavku 3. toč 6. ...sukladno odredbama Zakona o kaznenom postupku , Prekršajnog zakona ......\n\nOvu odredbu Zakona valjalo bi izmjeniti u skladu s propisanim nomotehničkim pravilima. \nNaime, Jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima koja se primjenjuje pri izradi zakona  koje donosi Hrvatski sabor, izričito je naznačeno da kad se u pojedinoj odredbi  upućuje na drugi propis,  navodi se puni naziv toga propisa, naziv i broj službenoga glasila u kojem je bio objavljen. Radi moguće nejasnoće ili nedostatna navodenja pri upućivanju na drugi propis, iznimno se može uporabiti navodenje uopćena naziva za odredenu vrstu propisa iz područja\nšto ga propis ureduje, izričajem npr. ≈zakon što ureduje kazneni postupak≪.\nZato bi valjalo ispravno ovu  odredbu Zakona urediti ,  ili na način da  se općenito poziva na materiju koja se uređuje određenim zakonom ( kazneni postupak, prekršajni postupak) ili ukoliko se navodi pun naziv zakona,  kao u ovom prijedlogu , tada je potrebno nevesti broj službenog glasila u kojem je objavljen kao i njegove izmjene i dopune…….\n\nSve navedeno propisano  je članak 43.   Jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koju je donio  Hrvatski sabor (NN 74/2015   ) .","Nije prihvaćen","Komentar je opće naravi i u suštinskom smislu se ne odnosi na predmet uređenja izmjena i dopuna Zakona o carinskoj službi"]