{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Grad Jastrebarsko","PRAVILNIK","Zbog popularizacije biciklizma bilo bi dobro da u članku 2. iza stavka 21. ugradite odredbe kojima bi se definirala izgradnja  biciklističkih staza, biciklističkog puta odnosno biciklističkih ruta (PRAVILNIK O BICIKLISTIČKOJ INFRASTRUKTURI), odmorišta i opreme uz njih.\nUz staze, put ili rutu urediti odmorišta-vidikovce do max. 50 m2 površine sa opremom na otvorenom: klupe za sjedenje i odmor, ležaljke, stol, stalak za bicikle i slično. Kao zaštitu od sunca postaviti sjenice. Minimalni razmak odmorišta 3 km?\nKao zaštitu od kiše, ovisno o konfiguraciji i dužini staze, omogućiti postaviti nadstrešnicu do 25 m2.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer se cijeni da to zbog zahtjevnosti iste u prostornoplanerskom smislu i nepoznate zahtjevnosti u građevinskom smislu nije moguće."]
[2,"Hrvatski Telekom d.d. ","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":16478,"head":"Nastavno na javnu raspravu otvorenu od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja o prijedlogu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima  (dalje: Pravilnik)  Hrvatski Telekom d.d. (dalje: HT) koristi priliku iznijeti izazove s kojima se susreće prilikom izgradnje elektroničke komunikacijske infrastrukture (dalje EKI) te navesti prijedloge rješenja koji bi bili obuhvaćeni predmetnim izmjenama i dopunama Pravilnika.\n\nUvodno skrećemo pažnju da je, sukladno članku 3. Zakona o elektroničkim komunikacijama, gradnja elektroničkih komunikacijskih mreža i infrastrukture od interesa za Republiku Hrvatsku. \nUpravo elektroničke komunikacijske mreže nove generacije, podobne za pružanje širokopojasnih usluga velikih brzina, važan su čimbenik za dostizanje ciljeva Digitalne Agende 2020, a pokrivenost 5G mrežama u svim urbanim područjima i na svim najvažnijim kopnenim prometnim pravcima do 2025. jedan je od tri strateška cilja Europske Unije . \n\nOstvarenje navedenih ciljeva ključan je preduvjet za razvoj digitalizacije hrvatskog društva, poboljšanje kvalitete života građana kroz širu dostupnost i povećanje digitalnih javnih usluga te za jačanje gospodarstva. \nNaime, povećanje korištenja širokopojasnih usluga od 10% dovodi do povećanja BDP-a za 1-1,5% , a uspješno uvođenje 5G tehnologije do ostvarenja ušteda u europskoj industriji u vrijednosti od 113 milijardi EUR godišnje te do stvaranje više od 2 milijuna radnih mjesta u Europskoj Uniji . \nVažnost brže i jednostavnije izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža, u svrhu uvođenja 5G tehnologije, naprednih širokopojasnih usluga i digitalizacije društva, prepoznata je i na razini Europske Unije Direktivom 2014/61/EU , a koja je u hrvatsko zakonodavstvo prenesena Zakonom o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina (NN 121/16; dalje: Zakon). \nOsnovni cilj Direktive i predmetnog Zakona je upravo olakšavanje i ubrzanje izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina kroz pojednostavljenje postupka izdavanja dozvola za gradnju te smanjenje troškova izgradnje. \n\nKako bi se, u skladu sa zakonodavnom inicijativnom, omogućio brži i učinkovitiji postupak izgradnje EKI, potrebno je i kroz podzakonske propise za pojedine građevine i/ili radove koji ne predstavljaju značajne zahvate u prostoru predvidjeti blažu regulaciju izdavanja dozvola potrebnih za izgradnju i/ili izvođenje radova. \n\nU tom smislu predlažemo da se kroz Pravilnik predvide određene odredbe koje će investitorima u EKI omogućiti bržu i efikasniju gradnju, a kako pojašnjavamo u nastavku.\n\na) Definiranje sastavnica EKI i njihovog pravnog tretmana \nVažeći propisi o gradnji ne poznaju temeljne sastavnice EKI, iako je praksa pokazala da određeni dijelovi EKI zahtijevaju prepoznavanje te uređenje njihovog pravnog tretmana. U svrhu olakšanja i ubrzanja postupka gradnje EKI te kako bi se pravno definirale u praksi prepoznate sastavnice EKI, predlažemo: \n\n(i) jasnije definirati radove na priključku kojima se postojeća građevina priključuje na EKI \nNaime, iako je člankom 3. stavkom 1. točkom 5. postojećeg Pravilnika propisano je da se radovi na priključku kojima se postojeća građevina priključuje na EKI mogu izvoditi bez građevinske dozvole i glavnog projekta, pojam priključak nije definiran te zbog toga u praksi dolazi do neujednačenog postupanja građevinskih inspektora, nadležnih lokalnih tijela ili javnopravnih tijela prilikom ishođenja potrebnih potvrda/suglasnosti. Zbog navedenog je često nužno, iako po postojećem Pravilniku nepotrebno, ishoditi građevinsku dozvolu za samo priključenje postojeće zgrade ili druge građevine na postojeću infrastrukturnu građevinu (kabelsku kanalizaciju), a što neopravdano uvelike otežava radove na priključku. \n\nKako bi se izbjegle ovakve nedoumice u praksi, predlažemo u članak 3. stavak 1. točku 5. Pravilnika uvrstiti definiciju priključka te, s tim u vezi, izmijeniti predmetnu točku Pravilnika na sljedeći način: \n„5. Na priključku kojim se postojeća građevina priključuje na infras"}},"Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer je pitanje građenja elektroničke komunikacijske infrastrukture, obzirom na njenu zahtjevnost u građevinskom i prostornoplanskom pogledu, uređeno na primjeren način."]
[3,"Jasna Golubić","PRAVILNIK","Člankom 4. točka 17. utvrđene su odredbe za gradnju zamjenskog informacijskog stupa oglasne površine veće od 12 m2 (može se graditi bez građevinske dozvole, a u skladu s glavnim projektom). \nZa informacijske stupove nisu razrađene ostale mogućnosti gradnje (gradnja novih informacijskih stupova površine veće od 12 m2 , informacijskih stupova oglasne površine manje od 12 m2 ) kao što je Pravilnikom primjerice razrađeno za reklamni pano.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[4,"Josip Miklec","PRAVILNIK","Molim Vas da ozbiljno promislite komentar kolege pod imenom \"Ivan Markić 84\" te razmotrite pojednostavljenje procesa jer je kolega bio izrazito blag u cijenama(cijene mogu biti i veće od 15-20 tisuća kuna) i stvarno, uklanjanje jednog nenosivog zida u stanu mora imati sve navedeno:\n\n-Projekt arhitekture\n-Nekakva izjava statičara da nije nosivi zid\n- Projekt elektroinstalacija\n- Projekt strojarstva\n- Stručni nadzor za arhitekturu/građevinu\n- Stručni nadzor za elektroinstalacije\n- Stručni nadzor za strojarstvo\n-Voditelj radova za građevinu\n- Voditelj radova za elekroinstalacije\n- Voditelj radova za strojarstvo\n- Ispitivanja ispravnosti instalacija\n- Komisija za tehnički pregled\n\nplus što bi još dodao i plan izvođenja radova te koordinatora zaštite na radu. \n\nTu bi napomenuo da su to jednostavni radovi i za kao takve bi trebao biti pojednostavljen i proces izvođenja radova. (ako smo smao izbacili postupak građevinske dozvole nismo napravili puno a proces je užasno skup). \n\ntakođer u istom treba regulirati i utjecaj preuređenog stana na elaborat etažiranja.\n\nne bi bilo loše uskladiti pravilnik odmah sa zakonom o gradnji koji se trenutno radi gdje se predlaže da za zgrade do 400m2 treba samo arhitektonski i (ukoliko je potreban za tu vrstu jednostavnih radova) građevinski projekt sa čime bi se već smanjio broj sudionika u gradnji i projektanata.\n\ntehnički pregled i uporabna dozvola su također upitni u ovom slučaju, no na neki način opravdani. Eventualno sagledati mogučnost pojednostavljenja ili uvesti neku mogučnost da \"završno izvješće nadzornog inženjera zamjenjuje uporabnu dozvolu i tehnički pregled\". (ako je moguće)\n\ntreba imati na umu da bi ljudi željeli raditi legalno, ta klima stvarno postoji no praksa pokazuje da su prisiljeni raditi bez svih projekata i bez poštivanja tih procedura. problem je što ne shvaćaju da im zgrada takvim postupcima tehnički postaje nelegalna i problem se javlja ako se naknadno takva zgrada \"rekonstruira\" te se za rekonstrukciju traži građevinska dozvola.\n\nmolim vas da se bolje definira \"građevina evidentirana u katastru\" te da li se pri tome misli na cjelokupnu građevinu na kojoj se izvodi zahvat ili se misli na to da li se konkrentni zahvat evidentira u katastru. trenutno se tumači da je to ovaj prvi slucaj, a u praksi bi mnogo značilo da je tumačenje ovo drugo, što bi riješilo puno problema. no u svakom slučaju bi trebalo razmotriti uvođenje završnog izvješća nadzornog inženjera kao dozvole za upotrebu.\n\ntakođer upucujem prigovor na brzinu tumačenja pravilnika jer sam predao molbu za tumacenje pravilnika prije mjesec dana, a još uvijek nemam odgovor te mi se čini da će odgovor stići tek nakon što se pravilnik promijeni (apsurd). takve stvari bi morale ići puno brže da sustav funkcionira. nažalost pravna služba nema ni mail a ni na telefon ih se ne može dobiti.\n\ntakođer molim da se pravilnik uskladi sa izmjenama i dopunama zakona o gradnji te da se dobro prouči međuodnos ta dva dokumenta. (mijenjanje skupina građevina i drugo)\n\nhvala.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer se cijeni da je postojeće rješenje, obzirom na zahtjevnost predmetnih radova, primjereno. Skrećemo pozornost da neki od navoda nisu točni. Primjerice, prema Zakonu o gradnji stručni nadzor građenja nad izvođenjem radova iz predmetnog Pravilnika provodi se samo u odnosu na temeljni zahtjev mehaničke otpornosti i stabilnosti, a što znači da se ne provodi \"stručni nadzor za elektroinstalacije\" i \"stručni nadzor za strojarstvo\", kako se to pogrešno navodi. Također, glavni projekt za uklanjanje nenosivog zida u stanu ne mora nužno imati sve projekte od kojih se isti prema Zakonu o gradnji može sastojati."]
[5,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","PRAVILNIK","Prijedlog izmjena  Pravilnika o jednostavnim građevinama i radovima\nU članku 2. stavak 1. podstavak 7.\nBez građevinske dozvole i glavnog projekta može se graditi:\n riječi „dalekovoda i transformatorske stanice radi napajanja električnom energijom“ brišu se\nObrazloženje: U slučaju kada je za gradilište potrebno osigurati privremeno napajanje električnom energijom, u pravilu se radi, o izgradnji značajnijih građevina. Trafostanica i dalekovod, u tom slučaju, imaju privremeni karakter i nakon završetka gradnje građevine, odnosno, izgradnje trajnog priključka, se demontiraju. Smatramo da je zbog privremenog karaktera energetskih građevina potrebnih za građenje drugih građevina potrebno omogućiti njihovo postavljanje bez građevinske dozvole i glavnog projekta. \nU članku 4. dodati  novu točku 25. koja glasi:\nBez građevinske dozvole, a u skladu s glavnim projektom može se graditi: \n25. Transformatorske stanice, rasklopna postrojenja  i NN/SN zračne i kabelske mreže do uključivo 20 kV naponskog nivoa.\nObrazloženje: elektroenergetske građevine od posebnog su interesa za RH, a njihova pravodobna izgradnja nužna je za realizaciju investicijskih zahvata u industriji, poljoprivredi,  turizmu i svakodnevnom životu građana. Kašnjenje u izgradnji elektroenergetskih građevina uzrokovano sporošću sudionika u procesu ishođenja građevinske dozvole, a na što ne možemo utjecati,  može dovesti do kašnjenja u izgradnji elektroenergetskih građevina, odnosno u kašnjenju realizacije značajnih investicija te tako investitorima prouzročiti neplanirane i neželjene gubitke. Izgradnja predloženih elektroenergetskih građevina na osnovi glavnog projekta, bila bi jamac pravodobne izgradnje elektroenergetskih objekata koji su preduvjet realizaciji značajnih investicijskih aktivnosti.\n\nU članku 5. dodati nove točke 21. i 22. koje glase:\nBez građevinske dozvole, a u skladu s glavnim projektom mogu se izvoditi radovi: \n21. na postojećoj elektroenergetskoj mreži u kojoj se interpolira kabelska transformatorska stanica ili rasklopno postrojenje 10(20)/0,4 kV, a za koje nije potrebno formirati građevinsku česticu ili ona već postoji\n22. na interpolaciji niskonaponskih razdjelnih ormara u postojeću niskonaponsku zračnu ili kabelsku mrežu nazivnog napona do 1 kV.\nObrazloženje:\nTehnički jednostavno rješenje interpolacije transformatorske stanice, rasklopnog postrojenja  ili niskonaponskih razdjelnih ormara u postojeću mrežu, može postati dugotrajan proces u postupku izdavanja dozvola za građenje. Interpolacija bi omogućila priključenje novih potrošača ili  poboljšanje kvalitete isporučene električne energije postojećim kupcima u znatno kraćim vremenskim rokovima.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer je pitanje građenja predmetnih građevina, obzirom na njihovu građevinsku i prostornu zahtjevnost, uređeno na primjereni način."]
[6,"A1 Hrvatska d.o.o.","PRAVILNIK","Komentari A1 Hrvatska d.o.o. (dalje u tekstu: A1) na prijedlog Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima\n\nA1 uvodno ističe da je u članku 3. Zakona o elektroničkim komunikacijama (NN 73/08, 90/11, 133/12, 80/13, 71/14, 72/17) elektronička komunikacijska infrastruktura (EKI), obavljanje djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, te, između ostalog, prostorno planiranje, gradnja, održavanje, razvoj i korištenje elektroničkih komunikacijskih mreža, EKI te upravljanje i uporaba radiofrekvencijskog spektra, adresnog i brojevnog prostora, kao prirodno ograničenih općih dobara, prepoznato kao od interesa za Republiku Hrvatsku.\n\nTakođer, Strategijom razvoja širokopojasnog pristupa u Republici Hrvatskoj (dalje u tekstu: RH) u razdoblju od 2016. do 2020. godine (NN 68/16; dalje u tekstu: Strategija) te Programom Vlade RH za mandat 2016. - 2020., je kao preduvjet razvoja pristupnih mreža novih generacija, prepoznat nužan razvoj širokopojasnog pristupa (broadband-a) te efikasnija gradnja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme (dalje u tekstu: EKI). Navedeno je generalni preduvjet provođenju digitalizacije društva u RH.\n\nUnatoč svemu navedenom, investitori u izgradnju EKI u RH se i dalje suočavaju s brojnim problemima na području gradnje vezanim uz postojeća zakonska rješenja kao i njihovo tumačenje te primjenu od strane izvršnih tijela, a koje usporavaju digitalizaciju RH. \n\nTako se, primjerice, ali bez ograničenja, na gradnju fiksne infrastrukture primjenjuje režim građevinske dozvole kojem prethodi kompliciran i dugotrajan postupak prvenstveno zbog problematike rješavanja imovinsko-pravnih odnosa. \n\nU svrhu efikasnije, brže i jeftinije gradnje mreža sljedeće generacije i razvoja širokopojasnog pristupa internetu predlažu se dodatne izmjene i dopune Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (NN 112/2017, 34/2018; dalje u tekstu: Pravilnik o jednostavnim građevinama) kako će biti dodatno obrazloženo pod člancima na koje se to odnosi.\n\na) članak 3. Pravilnika o jednostavnim građevinama – \ndefiniranje „priključka“ kao temeljne sastavnice EKI \n\nPotrebno je definirati temeljne sastavnice EKI koje važeći regulatorni okvir gradnje ne prepoznaje, kao i urediti njihov tretman u svrhu olakšanja gradnje elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme (dalje u tekstu: EKI). Naime, praksa pokazuje da određeni dijelovi EKI zahtijevaju prepoznavanje. \n\nTako, primjerice, zbog toga što definicija pojma „priključak“ nije propisana dolazi do različitog tumačenja navedenog pojma od strane građevinskih inspektora. Radi neujednačenog postupanja građevinskih inspektora je često pored već postojećeg objekta i već postojeće kabelske kanalizacije nužno ishoditi još i građevinsku dozvolu za samo priključenje postojećeg objekta na infrastrukturnu instalaciju (kabelsku kanalizaciju/DTK). Uzevši u obzir da se radi o izvođenju minimalnih građevinskih radova, koji ne zahtijevaju velike zahvate u prostoru, te bez kojih nema nužne poveznice između objekta i kabelske kanalizacije/DTK kako bi se elektronička komunikacijska usluga uopće mogla i pružiti, je navedeno tumačenje nerazumno. Slijedom navedenog, predlažemo u članku 3. Pravilnika o jednostavnim građevinama, definirati „priključak“ na sljedeći način: „Gradnjom priključka smatra se priključenje postojeće građevine (objekta ili pristupne kabelske kanalizacije) između ostalog polaganjem cijevi u zemlju na glavnu trasu kabelske kanalizacije što može uključiti izgradnju ogranka ili odvojka, djelomično ili u potpunosti neovisno o duljini priključka“. Time bi se omogućilo ujednačeno tumačenje pojma priključak, s preduvjetima gradnje kao što su u trenutku pisanja ovog dopisa već propisani člankom 3. stavkom 1. točkom 5. Pravilnika o jednostavnim građevinama, ali bez definicije pojma priključka, odnosno bez građevinske dozvole i bez glavnog projekta.\n\nPredloženim definiranjem navedenih sastavnica EKI te uređenjem njihovog pravnog tretmana na predložen način bi se omogućilo podvođenje većine radova pod jednostavnu građevinu i smanjio opseg slučajeva za koje postoji potreba za ishođenjem građevinske dozvole. Navedeno bi rezultiralo učinkovitijom gradnjom EKI, što bi ubrzalo digitalizaciju RH. \n\nb) članak 5. Pravilnika o jednostavnim građevinama – \nb.1) definiranje „glavne trase kabelske kanalizacije“ kao temeljne sastavnice EKI i omogućavanje gradnje bez građevinske dozvole i izrade glavnog i tipskog projekta\n\nPotrebno je definirati temeljne sastavnice EKI koje važeći regulatorni okvir gradnje ne prepoznaje, kao i urediti njihov tretman u svrhu olakšanja gradnje elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme (dalje u tekstu: EKI). Naime, praksa pokazuje da određeni dijelovi EKI zahtijevaju prepoznavanje. \n\nOsim navedenog, u svrhu omogućavanja brže gradnje EKI se predlaže dodavanje nove točke u članku 5. Pravilnika o jednostavnim građevinama u kojoj točci bi se definirao pojam „glavna trasa kabelske kanalizacije“, i to na sljedeći način: „Gradnjom kabelske kanalizacije smatra se izgradnja kabelske kanalizacije po trasama/koridorima definiranim prostornim/urbanističkim planovima uređenja ili drugim dokumentom kojim se propisuju uvjeti i način planiranja u dokumentima prostornog uređenja, ili izvan njih, ako se na predmetnoj trasi planira polaganje kako spojnih tako i pristupnih kabela“, čime bi se omogućilo izvođenje navedenih radova u skladu sa glavnim projektom, a bez građevinske dozvole.\n\nPredloženim definiranjem navedenih sastavnica EKI te uređenjem njihovog pravnog tretmana na predložen način bi se omogućilo podvođenje većine radova pod jednostavnu građevinu i smanjio opseg slučajeva za koje postoji potreba za ishođenjem građevinske dozvole. Navedeno bi rezultiralo učinkovitijom gradnjom EKI, što bi ubrzalo digitalizaciju RH. \n\nb.2) Postavljanje uličnih ormara ili kabineta omogućiti bez građevinske dozvole i izrade glavnog i tipskog projekta\n\nUlični ormari ili kabineti ne zauzimaju površinu veću od 2m2 te ulaze u kategoriju stvarno jednostavnih građevina, za postavljanje kojih ne bi smjelo biti potrebno raditi glavni projekt. U tu svrhu se predlaže prebacivanje točke 9. iz članka 5. Pravilnika u jednostavnim građevinama u članak 3. Pravilnika u jednostavnim građevinama, kako bi se omogućilo postavljanje ormara bez glavnog projekta i bez građevinske dozvole. \n\nb.3) Uvlačenje kabela u postojeću EKI bez izrade glavnog projekta i bez obveze ishođenja uporabne dozvole \n\nPravilnikom o jednostavnim građevinama definirano je da se na postojećoj EKI zamjena starih kabela novima, odnosno postavljanje novih kabela izvršava bez građevinske dozvole, a u skladu sa glavnim projektom. Navedena obveza nije usklađena sa Pravilnikom o načinu i uvjetima pristupa i zajedničkog korištenja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme (NN 36/16) koji je donijela Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, a kojim je propisano da se kabeli postavljaju na temelju tehničkog rješenja. \n\nRadi izbjegavanja pravne nesigurnosti i višestruke regulacije koja rezultira sukobom normi je potrebno uskladiti dva navedena propisa na način da se uvlačenje kabela u postojeću EKI radi temeljem tehničkog rješenja bez obveze ishođenja uporabne dozvole. Radi navedenog se predlaže prebacivanje točke 16. iz članka 5. Pravilnika u jednostavnim građevinama u članak 3. Pravilnika u jednostavnim građevinama.\n\nPredloženim izmjenama pod člancima 3. i 5. Pravilnika o jednostavnim građevinama se osigurava jednostavna i troškovno efikasna izgradnja/održavanje širokopojasne mreže velikih brzina kroz:\n\ni. znatno skraćenje rokova postavljanja mreže;\nii. niže troškove izgradnje/održavanja;\niii. stvaranje poticajnog okruženja za ulaganja u širokopojasne mreže velikih brzina,\n\na što je sve u skladu Direktivom 2014/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina (SL L 155, 23. 5. 2014.), Strategijom i Zakonom o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina (NN 121/16).","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer je pitanje građenja elektroničke komunikacijske infrastrukture, obzirom na njenu zahtjevnost u građevinskom i prostornoplanskom pogledu, uređeno na primjeren način."]
[7,"IVAN MARKIĆ","PRAVILNIK","Poštovani,\nMolim vas da za sljedeće izmjene Pravilnika razmislite da se dopusti na način da se bez dozvole, projekta i tehničkog pregleda mogu napraviti sitni radovi po stanovima. Bilo bi super ako možete i u ovim izmjenama to ubaciti.\n\nnpr. U svom stanu hoćete knauf pregradni zid na kojem je utičnica i radijator.\nAko to napavite onda vam treba:\n-Projekt arhitekture\n-Nekakva izjava statičara da nije nosivi zid\n- Projekt elektroinstalacija\n- Projekt strojarstva\n- Stručni nadzor za arhitekturu/građevinu\n- Stručni nadzor za elektroinstalacije\n- Stručni nadzor za strojarstvo\n-Voditelj radova za građevinu\n- Voditelj radova za elekroinstalacije\n- Voditelj radova za strojarstvo\n- Ispitivanja ispravnosti instalacija\n- Komisija za tehnički pregled\n\nVrijednost radova cca 5.000,00kn max.\nVrijednost inženjera min 10.000,00 kn ako imate prijatelja inženjera koji ima suradnike koji će to za njega odraditi jer inače ćete proći puno skuplje ili vam nitko neće ni napraviti, a da ne govorim o vremenu koje vam treba da to organiziate.\n\nMožemo reći da to nitko ionako ne radi ali molio bi vas da to legaliziramo jer su ljudi u prekršaju a stvarno mislim da nema potrebe.\n\nMoje mišljenje je da to nema smisla i nadam se da ćete o tome razmilsiti za buduće izmjene.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer se cijeni da je postojeće rješenje, obzirom na zahtjevnost predmetnih radova, primjereno."]
[8,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","PRAVILNIK","U postojećem članku 3. važećeg Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (NN 112/2017)dodati točku 12. koja glasi:Na postojećim elektroenergetskim objektima kojima se postojeća 10 kV oprema zamjenjuje 20 kV opremom\nObrazloženje:Zamjenom 10 kV opreme 20 kV opremom poboljšava se ispunjenje temeljnih zahtjeva za građevinu, a ne mijenjaju  se  niti lokacijski   niti sigurnosni uvjeti obzirom na sigurnosnu visinu i sigurnosnu udaljenost prema Pravilniku za izgradnju nadzemnih vodova  1-400 kV.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[9,"PREDRAG ČAKLOVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 1.","Magistre, ipak je 12 m².\nhttps://pravopis.hr/pravilo/bjelina/54/ Vidi k)","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[10,"Aleksandar Kovač mr. sc.","PRAVILNIK,\nČlanak 1.","Ispred mjernih jedinica ne ostavljamo razmak. Stoga: 12 m² -> 12m²","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se."]
[11,"DARKO GROŠIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Prema prijedlogu iz članka 1. nove točke 22. reklamni pano oglasne površine do 12 m2  može postavljati vlasnik na svojoj građevinskoj parceli bez suglasnosti tj. odobrenja jedinice lokalne samouprave. Pa ako je to tako onda se ova izmjena podržava.","Primljeno na znanje","Da."]
[12,"Miroslav Grgić","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Iza članka 2. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima dodati novi članak 3., a dosadašnji članak 3. treba postati članak 4., s tim da novi članak 3. glasi:\n\n\"(1) Iza članka 8. dodaje se novi članak 9. koji glasi:\n\nJednostavne i druge građevine i radovi koji se temeljem ovoga Pravilnika mogu graditi, odnosno izvoditi bez građevinske dozvole u skladu s glavnim projektom i bez glavnog projekta te građevine koje se mogu uklanjati bez projekta uklanjanja, kada se grade, izvode ili uklanjaju na pomorskom dobru, mogu se graditi, izvoditi ili uklanjati samo pod uvjetima i na način određen propisima kojima se uređuje pomorsko dobro.\n\n(2) Dosadašnji članci 9. i 10. postaju članci 10. i 11.\"","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer za to nema potrebe obzirom da je predmetno pitanje uređeno Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama te propisima donesenim na temelju tog zakona."]