{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Mile Mateša","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU","Zanima me da li je Ministarstvo kod izrade prijedloga ovog Pravilnika, kao i nedavno donešenog Pravilnika o ograničavanju uporabe pojedinih javnih cesta za promet teretnih vozila čija najveća dopuštena masa premašuje 7,5 tona (NN 20/19) napravilo stručnu podlogu ili analizu kakve posljedice, kratkoročne ili dugoročne, donošenje ovih Pravilnika i usmjeravanje teretnog prometa ima na stanovnike gradova, općina ili naselja kuda se usmjerava teški teretni promet.\nKao stanovnik Slunja, suočen sam sa strahovitim povećanjem teretnog prometa koji prolazi državnom cestom DC1 od Karlovca kroz Slunj i dalje. Ugrožena je svakodnevna sigurnost svih nas koji živimo na ovim prostorima, kao i naše djece koja tom cestom idu u školu. Osim toga, buka je nesnosna, na pojedinim kućama već se uviđaju oštećenja zbog vibracija i zanima me  da li država u svojim planovima ima za prioritet riješiti gradnju prometne infrastrukture primjerene takvom načinu prometovanja ili se stihijski usmjerava teretni promet, pa kako bude. Jer očito su određena područja \"spašena\" od takvog  prometa koji sigurno nije po standardima EU, a neka područja očito nisu, niti se zna kada će biti. Kada će politika odrediti da je upravo ovo područje kao središnji dio RH prioritet za izgradnju primjerene prometne infratrukture (autoceste, željeznice ...) i da se na odgovarajući način poveže Slovenija sa BiH autocestom, a ne državnom cestom DC1, uz vjerovatno objašnjenje nadležnih da \"nema drugog načina povezivanja\". Pa kad će ga biti? Nas koji ovdje živimo ne zanima kako će teretnjak iz Slovenije doći do Bihaća, o tome bi trebalo voditi brigu nadležno Ministarstvo i država u svojim strateškim planovima. Za vrijeme turističke sezone, još je više povećan teretni promet (tranzitni, a i onaj koji opskrbljuje more), jer prijevoznici zbog cijene autoceste A1 radije korite besplatno državnu cestu DC1. Dan i noć se izmjenjuju teretnjaci u svim smjerovima, i postalo je neizdrživo putovati ovom cestom od Karlovca, koja je zbog takvog prometa i zavoja izrazito opasna. Moram napomenuti da je u Slunju i Rakovici u ljeti i veliki broj turista, a na ovaj način neće moći turizam i teretni promet ovim pravcem zajedno, nešto će morati propasti. Poznavajući način na koji savjetovanje kod donošenja prijedloga zakona i dr. akata funkcionira, znam da vjerojatno neću  utjecati da se ovaj Pravilnik ne donese kako je predložen, ali želim da se čuje za probleme koje Ministarstvo i država moraju rješavati, kako bi se osigurao razvnomjeran razvoj svih područja RH."]
[2,"Grga K","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU","Čestitam Ministarstvu na izradi ovog pravilnika!\nNapokon se radi na sigurnosti građana Republike Hrvatske i dragih gostiju koji nam dolaze. Obzirom RH nije u mogućnostima dovesti sve dvotračne kolničke ceste u status primjeren prometovanju teretnih vozila iznad 7.5t, odnosno osigurati primjerenu razinu sigurnosti, ovo je najbolji način smanjenja pogunilih na cestama (prvenstveno djece). Napokon su na pravilan način prepoznati brojni nepotrebno izgubljeni dječji životi. Istaknuo bih kako neke skupine, između ostalih Hrvatska obrtnička komora, sramotno ističu povećanje troškova prijevoza te poslijedično \"udar\" na standard građana. Svim takvim sramotnim interesnim skupinama koji se prodaju za judine škude - poručujem kako su izravno odgovorne za svaku smrt malog djeteta koja se dogodila na prometnicama na kojima tegljači NE SMIJU VOZITI. Šteta koja je učinjena pogibijama i ozljedama djece i ostalih sudionika u prometu, a čiji je glavni uzrok prometovanje teških teretnih vozila po dionicama koje nisu primjerene je daleko veća od \"povećanja troškova prijevoza\". Ovdje bih istaknuo kako povećanje troškova prijevoza nema izravne veze sa zaradom prijevoznika, a pojasniti ću jednostavnim primjerom: ako tegljač treba prevesti 40t brašna 600 km umjesto dosadašnjih 500 km tada sa 20% većom ugovorenom cijenom on ne samo da nema gubitka već povećava zaradu, a povećanjem cijene prijevoza sa npr. 5.000 kn na 6.000 kn po kili brašna razlika je 2.5 lipa ili godišnje po stanovniku 2 kune! Kad na drugu stranu stavimo podatke od 400 poginulih u prometu od kojih polovica uslijed pretjecanja i izlijetanja. Prošle godine je ozlijeđeno više od 1000 djece i to uglavnom na državnim cestama! Zar životna ugroženost mog djeteta vrijedi 2 kune?! Jer prijevoznik ne zna izračunati prijevoz po kilometru?! Kakve ima veze što tegljač vozi 5, 10 ili 15% dulje ako to osigurava njegovu vožnju primjerenom prometnicom? Zar bolja sigurnost prijevoza tereta nije bolja za samog prijevoznika, kolika je tu njegova dobit? Da su imalo moralni ne bi uopće vozili drugim cestama. Je li normalna ugroženost svih građana kako bi neki prijevoznik iz npr. Rumunjske uštedio 300 kn vožnjom podravskom magistralom (tada nije važno kašnjenje tereta od dva sata jer ne ide autocestom niti odmor i sigurnost vozača tog tegljača)?!"]
[3,"ANTE KARAMATIĆ","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU,\nČlanak 1.","Nema nista krivo u ovome tekstu, ali bilo bi lijepo da se promet konacno klasificira prema kriterijima iz ovog stoljeca. Tada bi zakoni bili jednostavniji, pa se ukupna masa i duljina prikljucnog vozila ne bi morala definirati u svakom zakonu. Time bi se umanjio potencijal za greske.\n\nVeliki je problem sto su HRN U.C4.010 i HRN U.C4.012 toliko zaostali (pozdrav iz 1981.) da niti ne mogu vise opisati danasnji promet. Bilo bi pozeljno da se te norme suvremeniziraju, usklade s pravilnikom o tehnickoj ispravnosti vozila i konacno jednom pocne definirati, kontrolirati i upravljati prometom u ovoj zemlji."]
[4,"VERONIKA PRHAL","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU,\nČlanak 2.","Poštovani, \nPravilnikom o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku ukida se postojeći pravac Veliki Zdenci (D5) – Garešnica-čvor Kutina (A3) i sav promet se preusmjerava na pravac G.P. Terezino Polje (gr.R. Mađarska)- Virovitica- Veliki Zdenci- Daruvar- Okučani- G.P. Stara Gradiška (gr. BiH).\nDržavna cesta D5 prolazi kroz uži centar Lipika točnije kroz gradsku urbanističku jezgru Lipika, koja je registrirana kao kulturno-povijesna cjelina s ucrtanim zonama zaštite. Cesta prolazi tik uz objekte zdravstveno rekreacijskog i bolničkog kompleksa (Specijalne bolnice za medicinsku rehabilitaciju Lipik, Doma hrvatskih veterana, stoljetnog perivoja- spomenika parkovne arhitekture te potezu rezidencijalnih reprezentativnih vila sagrađenih u 19.st.). Specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju Lipik, ustanova je kojoj je primarna funkcija rehabilitacija pacijenata. Provode se liječenja raznih neuroloških, posttraumatskih i reumatskih tegoba, kao i preventivna liječenja. Dom hrvatskih veterana je ustanova koja postavlja standard kvalitete u pružanju sveobuhvatne skrbi hrvatskim braniteljima, članovima njihovih obitelji te civilnim žrtvama Domovinskog rata vrednujući njihove žrtve i postignuća u obrani Domovine. Obje ustanove imaju veći broj korisnika s invaliditetom. Veliki broj teretnih vozila koja trenutno prolaze kroz centar Lipika narušavaju mir koji je potreban pacijentima koji se nalaze na rehabilitaciji, ali utječu i na sigurnost istih u prometu Osim narušavanja mira i sigurnosti osobama na rehabilitaciji vibracije koje nastaju prolaskom teretnih vozila uništavaju kulturno povijesnu cjelinu grada koja je već znatno stradala Domovinskim ratom. Povećanjem broja teretnih vozila dodatno će se pogoršati situacija. \nNadalje, Lipik ulaže velike napore u razvoj turizma posebice zdravstvenog i wellness turizma. Svi bitni turistički objekti nalaze se u užem centru uz državnu cestu D5. Te vrste djelatnosti pretpostavljaju mirno i opuštajuće okruženje za sve posjetitelje. Teretni promet kosi se sa takvim pristupom. Grad Lipik ne podržava donošenje Pravilnika o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku u predloženom obliku te predlažemo da postojeći pravac Veliki Zdenci (D5) – Garešnica-čvor Kutina (A3) i dalje bude uključen u pravce na kojima se može odvijati tranzitni promet teretnih vozila.\n\nGradonačelnik Grada Lipika\nVinko Kasana, bacc.ing.agr."]
[5,"Grad Pakrac","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU,\nČlanak 2.","Poštovani!\nČitajući ovaj prijedlog Pravilnika o određivanju javnih cesta po kojima bi se morao odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku, zaključujem da je u odnosu na Pravilnik koji je stupio na snagu 01. siječnja 2009.g., ukinut tranzitni koridor, državna cesta D45, ''Veliki Zdenci (D5) – Garašnica – čvor Kutina (A3)''. Mišljenja sam da bi se posljedično potpunom prihvaćanju novoga prijedloga Pravilnika, previše prometno opteretilo, te dodatno sigurnosno ugrozilo prometovanje u gradovima kroz koje postojeći tranzitni koridor, državna cesta D5 prolazi, pa tako i Grad Pakrac čije postojeće probleme dobro poznajem. U prilog tome ovdje navodim nekoliko po meni ključnih razloga zašto bi se prijedlog novoga Pravilnika svakako u dijelu trebao izmijeniti. Pa tako na području Grada Pakraca u naselju Badljevina navodim nepostojanje nogostupa uz samu državnu cestu D5 u dužini od 1650m, te u dijelu naselja Omanovac uz samu državnu cestu D5 u dužini od 1300m, a gdje se državnom cestom kreću i pješaci uključujući djecu, a što predstavlja izuzetnu sigurnosnu ugrozu. U naselju Omanovac iz smjera Terezinog polja postoji ozbiljan problem na vrlo zahtjevnoj dionici državne ceste D5 koja svojim uzbrdičnim dijelom predstavlja usko grlo koje vozila tranzitnog prometa teško savladavaju, posebice u zimskom periodu kada nerijetko dolazi do zastoja prometa, poprečavanja tegljača, te nažalost i prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama. Zatim nemali problemi zbog same konfiguracije sjevernog pristupa Gradu Pakracu koji kombinacijom nizbrdičnog dijela i završetka sa raskrižjem slabe protočnosti već i postojećom prometnom situacijom uzrokuje velike prometne zastoje i predstavlja sigurnosnu ugrozu za sve sudionike u prometu. Nadalje koridor svojom dionicom prolazi i užim centrom grada, kraj samog Hotela Pakrac, koji se nalazi na semaforiziranom križanju dvaju državnih cesta D5 i D38., a gdje već i sadašnje stanje prometne opterećenosti izaziva česte pritužbe gostiju kada se kolona kamiona zaustavlja i kreće na semaforima uz sami hotel, navodeći problem buke i vibracija, a koje posljedično utječu i na samu stabilnost građevine, te prometnu zagušenost koja se posebice odnosi na odvojne trake u samom križanju, a također i problem sigurnosne ugroze pješaka i ostalih sudionika u prometu. Navodim također da je već dugi niz godina u planovima Hrvatskih cesta izgradnja prometne obilaznice Grada Pakraca i Lipika, a čija realizacija nažalost još nije ni počela. Uz sve navedene razloge sigurnosnog aspekta, prometnog zagušenja, te neposredne štete na okolnoj infrastrukturi, postavlja se pitanje kvalitete i trajnosti postojeće infrastrukture, a ponajviše zbog dosadašnjeg pojačanog održavanja, koje je dosta oskudijevalo. Nadasve, smatram da svoj stav argumentiram logično i realno, te mi ovim reagiranjem nije intencija predlagati zabranu tranzitnog prometa državnom cestom D5, već da se prijedlog novoga Pravilnika zbog svih navedenih argumenata korigira na način da se zadrže oba tranzitna koridora i D5 i D45, čime bi se donekle zadržalo prihvatljivo stanje u smislu sigurnosti svih sudionika u prometu i opterećenosti same infrastrukture.\n\nSa poštovanjem,\n\nGradonačelnica:\nAnamarija Blažević, bacc. admin. publ."]
[6,"GRAD DARUVAR","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU,\nČlanak 2.","Poštovani,\nU otvorenom roku, a sve u okviru predviđenog postupka javnog savjetovanja o prijedlogu Pravilnika o određivanju javnih cesta po kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz Republiku Hrvatsku dajemo primjedbu i iskazujemo svoje nezadovoljstvo istim posebno iz razloga što je novim prijedlogom Pravilnika izostavljena DC 45 Veliki Zdenci (D5) – Garešnica – čvor Kutina (A3) što će za posljedicu imati da će sav tranzitni promet teretnih vozila od Mađarske do BiH ići preko DC 5 – V. Zdenci-Končanica-Daruvar-Pakrac-Lipik-Okučani do granice sa BiH.\nMišljenja smo da nema opravdanog ekonomskog, a niti stručnog razloga da se predmetni tranzitni pravac DC 45 izostavlja i da sav teret tranzitnog prometa padne na općine i gradove tj. prometnu infrastrukturu općina i gradova na D 5.\nNapominjem da državna cesta D5 prolazi kroz naselje Donji Daruvar koje dobrim dijelom nema pješačku stazu, zatim prolazi kraj 3 srednje škole koje zajedno broje preko 1000 učenika, vrtića preko 200-tinjak djece i potom kraj osnovne škole koje ima oko 500 učenika, a zatim u naselju Doljani opet kraj osnovne škole. Naglašavam da povećanje prometa od nekoliko stotina kamiona dnevno više nego sad, dovodi u pitanje sigurnost i sam život naših stanovnika, a posebno naših najmlađih i da se to apsolutno kosi sa demografskim mjerama koje Vlada RH poduzima zajedno sa Gradom Daruvarom.\nGradu Daruvaru kao jednom od malo centara kontinentalnog turizma i nositelja turističke djelatnosti BBŽ-a ta situacija je u potpunosti neprihvatljiva i dovodi u pitanje status grada kao turističke destinacije mira, odmora i zdravog života. Sve navedeno još više dobiva na važnosti kad se zna da je lječilišni turizam uz proizvodnju ekološke hrane  jedna od osnovnih gospodarskih grana našeg kraja.\nMislimo da se izostavljanjem DC 45 i nepravednim i prekomjernim opterećenjem naše prometnice ne postiže ništa i izvjesno je da će planirani potez ministarstva dovesti do otpora i negodovanja lokalnog stanovništva.\nTakođer podsjećam, a što je Naslovu sigurno i poznato da Grad Daruvar i druge općine i gradovi na trasi nemaju izgrađene zaobilaznice i drugu prometnu infrastrukturu koja bi mogla podnijeti sav teret tranzitnog prometa i da teretna vozila prolaze kroz sami urbani centar grada kako kod nas tako i kod drugih gradova i općina na trasi.\nTemeljem svega navedenog molim Naslov da u predmetni Pravilnik vrati tranzitni pravac DC 45 kako je to bilo i do sada i da se time pravednije i bolje po sve, rasporedi teret tranzitnog prometa, te da prometna infrastruktura bude u optimalnoj funkciji u korist svih grana gospodarstva i stanovništva uz što manje posljedice na život i rad ljudi i okoliša.\n\nS poštovanjem,\n\nGradonačelnik :\nDamir Lneniček, univ. spec. oec."]
[7,"GRAD SLUNJ","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU,\nČlanak 2.","Grad Slunj, jedinica lokalne samouprave\nGrad Slunj se protivi prijedlogu ovog Pravilnika u dijelu koji se odnosi na određivanje državne ceste DC 1 Čvorište Karlovac (A1) – Ličko Petrovo Selo (D 217), a koja prolazi kroz Slunj,  kao državne ceste po kojoj se mora odvijati tranzitni promet teretnih vozila kroz RH (članak 2. ovog Pravilnika).\nPrijedlog je neprihvatljiv iz više razloga:\n-prije svega jer predložena cesta kojom se MORA odvijati tranzitni promet teretnih automobila nije primjerena za takav promet zbog konfiguracije terena (niza nepreglednih zavoja) od Karlovca do Ličkog Petrovog Sela, jer ista prolazi naseljenim dijelom Slunja i Rakovice čime ugrožava sigurnost stanovnika i ostalih sudionika u prometu, a za vrijeme turističke sezone i velikog broja turista koji prometuju ovom cestom;\n-jer koridor prolazi u neposrednoj blizini ekološki osjetljivog područja Značajnog krajobraza Slunjčica, zaštićenog Zakonom o zaštiti prirode.  Značajni krajobraz Slunjčica obuhvaća naselje Rastoke- turističku atrakciju koja je zaštićeni spomenik  nepokretne kulturne baštine, kao  i cijeli tok rijeke Slunjčice od njenog izvora do ulijevanja u rijeku Koranu. Područje je pod zaštitom prirode i buka, onečišćenje i vibracije teškog teretnog prometa nespojivo je sa očuvanjem flore i faune ovog jedinstvenog prirodnog fenomena.  Problem nije u prometu osobnih automobila, već u prometu teških teretnih automobila. Osim toga, Slunj se snabdijeva pitkom vodom iz rijeke Slunjčice, i postoji  stalna opasnost od njezina onečišćenja.  Ovo, zakonom o zaštiti prirode zaštićeno područje, ima puno veći potencijal za razvoj održivih oblika turizma i rekreacije od toga da bude tranzitni teretni koridor, kao što je određeno po ovom prijedlogu Pravilnika Ministarstva mora, prometa i infrastrukture.\n- kako su ciljevi EU prijenos cestovnog prometa na željeznički i pomorski prijevoz, te usmjerenost na smanjenje emisije ispušnih plinova uz istodobno povećanje sigurnosti na cestama, zabrinjava nas ovakvav pristup rješavanju prometovanja  teških teretnih automobila. \n- Ministarstvo nije niti u nedavno donijetom Pravilniku o ograničavanju uporabe pojedinih javnih cesta za promet teretnih vozila čija najveća dopuštena masa premajšuje 7,5 tona (NN br. 20/19),  predvidjelo ograničenje korištenja ove državne ceste, barem za promet teretnih vozila prema moru, koji imaju mogućnost koristiti autocestu A1, ali je veliki dio prijevoznika ne koristi, već ide upravo po DC1. Iz toga zaključujemo, da ne samo što već imamo situaciju prekomjernog teškog teretnog prometa ovom cestom, sada se predlaže da se ovom cestom usmjeri još teških „tranzitnih“ teretnjaka koji do sada nisu išli ovim pravcem. U Zapadnim zemljama takav promet ograničen je na autoceste pa tako ne ugrožava stanovnike i ne uništava državne ceste, i tome trebamo težiti i mi kao članica EU. \nKarlovačka županija posebice je opterećena tranzitnim teretnim prijevozom, što su terenska istraživanja u sklopu izrade Studiji prometnog razvoja Karlovačke županije (izrađene u  prosincu 2016.g.) i potvrdila. Studija navodi kao primjer posebno Grad Slunj u kojemu je problem izraženog teretnog prometa najizraženiji.  U Studiji se nadalje navodi da zbog opterećenja prometnice DC1  teškim teretnim vozilima kao posljedica se stvaraju prometna zagušenja, niska je razina sigurnosti svih sudionika u prometu, ubrzano trošenje postojeće cestovne infrastrukture, povećani troškovi održavanja iste, te povećanja emisija ispušnih plinova. Temeljem izvršenog terenskog mjerenja prometne opterećenosti utvrđeno je da je prometno opterećenje teško teretnim vozilima u poslijepodnevnim satima više od 75 vozila po satu (mjereno u travnju 2016.g.). Broj teretnog prometa je za vrijeme turističke sezone višestruko povećan, što bi trebalo utvrditi dodatnim analizama. Zanima nas da li Ministarstvo ima podatke o tome koliko dnevno/mjesečno/godišnje ovom cestom prođe teških teretnih vozila (bilo tranzitnih ili unutar RH), pa na osnovu toga predlaže ovakva prometna rješenja ili je odgovor da jednostavno nema drugog pravca. \nDa zaključimo, područje Grada Slunja, kao jedno od nerazvijenih područja RH (svrstano u 2. skupinu potpomognutih područja Odlukom Vlade RH o razvrstavanju JLS) povezano je sa ostatkom RH prvenstveno DC1,  nema izgrađenu željeznicu, niti autocestu koje bi zasigurno doprinijele njegovom gospodarskom razvoju. Slunj se zato usmjerio razvoju turizma i održivom korištenju svoje prirodne i kulturne baštine,  što dokazuju i postignuti turistički rezultati po kojima je treći grad po broju dolazaka turista u kontinentalnom dijelu RH u 2017.g., a svake godine te se brojke sve više povećavaju, što znači da smo na dobrom putu. \nMeđutim, cesta kojom dnevno prometuje na stotine teških tegljača, 24 sata dnevno, ovu prometnicu čini izuzetno opasnom i zasigurno će štetiti razvoju turizma i kvaliteti života stanovnika Slunja, i dugoročno ne može biti održivo. \nZbog svega navedenog, predlažemo da se iz prijedloga ovog Pravilnika izuzme državna cesta DC 1 -Čvorište Karlovac (A1) – Ličko Petrovo Selo (D 217), i da se prometni pravci tranzitnog prometa teretnih vozila kroz RH prema BiH (kao i drugi teški teretni promet prema moru koji nije predmet ovog Pravilnika) riješe na druge načine, a ne na štetu Slunja i njegovih stanovnika."]
[8,"Općina Končanica","PRAVILNIK O ODREĐIVANJU JAVNIH CESTA PO KOJIMA SE MORA ODVIJATI TRANZITNI PROMET TERETNIH VOZILA KROZ REPUBLIKU HRVATSKU,\nČlanak 2.","Poštovani,\nOpćina Končanica ovim putem izražava svoje mišljenje i daje prijedlog da se u članku 2. ovoga Pravilnika u tablici DRŽAVNE CESTE  i dalje predvidi javna cesta DC 45 za tranzitni promet teretnih automobila kao i u dosadašnjoj Odluci jer ukidanjem prometovanja teretnih automobila sa DC 45 sav promet se slijeva na DC 5 koji prolazi kroz područje Općine Končanica i koji je već sada pregust i preopterećen a ovim prijedlogom Pravilnika bi stanje postalo neodrživo. U Općini Končanica kroz koju prolazi DC 5 a na koju bi se preusmjerio sav promet sa dosadašnje DC 45 djeluju škola i vrtić a zbog nepostojanja nogostupa djeca moraju koristiti cestu što njih i roditelje dovodi u opasnost a svakim povećanjem prometa ona se samo povećava. Rekonstrukcija DC 5 i izgradnja nogostupa se obećava već više godina međutim još nije započeta te se cesta nalazi u jako lošem stanju a kako smo naveli već unaprijed promet je već sada jako gust. Nadalje, ogranjičenje brzine kroz naselje Končanica je većim dijelom 80 km/h što je apsolutno neprimjereno i u kombinaciji s lošim stanjem ceste te prisusutvom ljudi na cesti dovodi do učestalih nesreća a povećanjem prometa bi stanje postalo katastrofalno. Isto tako kuće su građene blizu ceste zbog stila gradnje naselja u našem kraju i već postojeći promet izaziva nesnošljivu buku i oštećenja na nekretninama zbog čega dobivamo sve više pritužbi gradana. S obzirom na sve navedeno razvidno je da bi se  ovim prijedlogom Pravilnika situacija drastično pogoršala što bi posljedično dovelo da daljnje depopulacije stanovništva kao i osiromašenja ruralnih sredina na području Općine Končanica kao i susjednih jedinica lokalne samouprave."]