{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":33,"n_cols":6,"rows_kept":33,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o ambalaži i otpadnoj ambalaži"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Odlično je što se boce od mlijeka i mliječnih proizvoda vraćaju u sustav povratne naknade. \n  \nTreba uvesti i nekakvu naknadu za pakovanja koja su komplicirana za recikliranje, kao što je višeslojno pakovanje (\"Tetra Pak\"). Ta naknada bi trebala biti veća od 50 lipa tako da destimulira kupnji proizvoda u pakovanjima koja je komplicirano reciklirati.\n \nTreba proširiti sustav naknade i na druge proizvode, kao što su šamponi, tekući deterdženti, jestiva ulja, staklenke od marmalade i slično - jer previše plastike, stakla i metala još uvijek završava na odlagalištima.\n  \nTreba omogućiti povrat svih boca od pića, pa čak i onih koje nisu kupljene u Hrvatskoj, jer se trenutno oko 90% boca reciklira, što znači da dio boca koje su prodane u Hrvatskoj i za koje je plaćena naknada se ne recikliraju pa nije problem ako se isplati povratna naknada za neki mali postotak boca koje su kupljene izvan Hrvatske."]
[2,"Greenpeace","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Proširenje sustava povratne naknade na mlijeko i mliječne proizvode, kao i na boce manjeg volumena, smatramo korakom naprijed u gospodarenju plastičnim otpadom.\nOno što dugoročno svakako mora biti prioritet, što je prepoznala i Europska unija u novijim legislativnim dokumentima, je drastično smanjiti proizvodnju i potrošnju proizvoda od plastike za jednokratnu upotrebu. \nPrethodnim izmjenama ovog Pravilnika stupile su na snagu odredbe vezane uz naplatu laganih plastičnih vrećica za nošenje, uz iznimku tzv. vrlo laganih. Ono što je vidljivo u prvom periodu provedbe je: na brojnim prodajnim mjestima vrećice se i dalje ne naplaćuju; one koje se naplaćuju imaju nisku cijenu što ne garantira dugoročnu promjenu ponašanja; novac od naplate ide trgovcima a ne, primjerice, za edukaciju o štetnosti korištenja jednokratne plastike; vrećice koje se besplatno dijele kao vrlo lagane u velikom postotku se ne koriste kao primarna ambalaža nego kao zamjena za obične vrećice; uputa „Vrećice koristite štedljivo“ na brojnim obaveznim mjestima nije istaknuta; nije poznato radi li itko u Hrvatskoj službena mjerenja debljine stjenki vrećica i kontrolu provedbe odredbi o vrećicama. \nIzgledno je da ove odredbe neće dovesti do značajnog smanjenja potrošnje plastičnih vrećica, odnosno dostizanja ciljeva za smanjenje potrošnje po glavi stanovnika. Stoga predlažemo da se prilikom donošenja ovih izmjena i dopuna, izmijene i odredbe vezane uz smanjenje potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje, odnosno da se člankom 14a zabrane sve lagane plastične vrećice za nošenje."]
[3,"HGK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Članice Hrvatske gospodarske komore mišljenja su kako je potrebno predmetnim izmjenama obuhvatiti i članak 24. stavak 3. Članice predlažu da se u predmetnom stavku definirani prostor od 200 četvornih metara poveća na 400 četvornih metara. Alternativno, predlažemo donositelju propisa da omogući prodavateljima da obvezu prikupljanja otpadne ambalaže ograniče samo na ambalažu koju imaju u svom asortimanu.\nOBRAZLOŽENJE: Članice Hrvatske gospodarske komore koje su prodavatelji i na koje se predmetna obveza odnosi, nerijetko se susreću s problemom zadovoljavanja higijensko-sanitarnih uvjeta vezanih uz rad prilikom preuzimanja ambalaže koja je značajno onečišćena.\nDodatno, prodavatelji koji se nalaze u središtima većih gradova, zbog otežanog pristupa, teško zadovoljavaju obveze iz Zakona.\nČlanice Hrvatske gospodarske komore zalažu se za aktivno uključivanje predstavnike gospodarstva u njegovoj ranoj fazi izrade propisa, odnosno da u formirana povjerenstava uključi i predstavnika industrije."]
[4,"ZELENA AKCIJA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","​Mogućnost poboljšanja sustava povratne naknade za ambalažu pića u Hrvatskoj:\nZelena Akcija prepoznaje nužnost uvođenja izmjena pravilnika koje bi poboljšale sustav\npovratne naknade za ambalažu pića u Hrvatskoj. Izazovi postojećeg sustava (vezani uz\nprijevaru) opisani su u izvješću ACR + „Sheme povratne naknade za jednokratnu ambalažu pića\nu Europi“\nZelena Akcija predlaže uvođenje standardnih praksi usvojenih u svim europskim zemljama koje\nimaju sustav povratne naknade za ambalažu pića. Mjere uključuju:\n● Izvješćivanje o ambalažnim jedinicama pića prema bar kodu\n● Pokrivanje troškova za on line clearing\n● Razlikovanje naknada ovisno o domaćim ili međunarodnim bar kodovima\nVjerujemo da će navedene promjene značajno poboljšati sustav povratne naknade u Hrvatskoj,\ndoprinijeti optimizaciji troškova i pomoći Hrvatskoj da postane uzor susjednim zemljama."]
[5,"JERKO MAVRA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Tomra, s ekspertizom i iskustvom u 60 zemalja i sustava povratne naknade podržava Ministarstvo zaštite okoliša i energetike u nastojanju da optimizira efikasnost sustava povratne naknade u Republici Hrvatskoj. \n\nUz automatizaciju sustava povratne naknade, najavljenu predloženom Uredbom o izmjeni i dopuni Uredbe o gospodarenju otpadnom ambalažom, smatramo da sljedeće izmjene trebaju biti uvedene u Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o ambalaži i otpadnoj ambalaži kako bi se u cijelosti kompletirala optimizacija sustava povratne naknade. \n\nElektronsko izvješćivanje (online clearing) kao komplementarno rješenje za automatizaciju sustava povratne naknade \n• doprinijeti će transparentnosti i preciznosti/točnosti obrađenih podataka\n• značajno će povećati kontrolu upravitelja sustava te će smanjiti mogućnost zloupotrebe\n• osigurati će raspodjelu novca dionicima sustava na brz i siguran način\nSpomenuto elektronsko izvješćivanje (online clearing) mora biti sveobuhvatno u smislu svih proizvoda i količina stavljenih na tržište u odnosu na sve proizvode i količine prikupljene s tržišta. Spomenuto rješenje zahtjeva detaljan izvještaj o jedinicama stavljenih na tržište, po barkodu (GTIN), na mjesečnoj razini. \n\nDiferencijacija između nacionalnih i internacionalnih barkodova (GTIN)\n• kako bi se razlikovali proizvodi koju su dio sustava povratne naknade od proizvoda istih proizvođača  koji dolaze iz drugih zemalja\n• kako bi se zaštitio sustav povratne naknade od isplaćivanja povratne naknade i manipulativne naknade za ambalažne jedinice koje nisu dio sustava povratne naknade, odnosno nisu prijavljene i dolaze preko granice te na taj način stvaranju financijske gubitke sustava"]
[6,"Nordijska gospodarska komora","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","U kontekstu EU Direktive o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu, usvojene od Europskog parlamenta, želimo podijeliti iskustva dobre prakse iz Švedske, Norveške i Finske vezana uz sustav povratne naknade za ambalažu od pića. \n \nVjerujemo da se izazovi sustava povratne naknade u Republici Hrvatskoj (opisani u izvještaju Europske organizacije ACR+) mogu riješiti implementacijom standardnih rješenja sustava povratne naknade kao što su:\n•          Registracija ambalaže pića u sustav po barkodu\n•          Uvođenje elektronskog izvješćivanja (online clearing)\n•          Uvođenje diferencijacije između nacionalnog i internacionalnog barkoda \n \nSva gore spomenuta rješenja ustaljena su praksa u sustavima povratne naknade u gore navedenim zemljama te rezultiraju troškovnom učinkovitost pri sakupljanju ambalaže pića.\nTrenutačna zakonodavna procedura, inicirana od strane Ministarstva zaštite okoliša i energetike pruža sjajnu priliku za optimizaciju sustava povratne naknade. Stoga, smatramo da je spomenuta praksa po ovom pitanju relevantan primjer. \n\nS poštovanjem,\n\nNordijska gospodarska komora"]
[7,"GIU \"CROATIASTOČAR\" Zagreb, Ivana Šibla 9","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Članice GIU „Croatiastočar“ koje proizvode konzumna mlijeka i ostale mliječne proizvode u otvorenom roku E-savjetovanja očituju se na prijedlog Uredbe o izmjeni i dopuni Uredbe o gospodarenju otpadnom ambalažom te na prijedlog Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o ambalaži i otpadnoj ambalaži.\nS obzirom da predložene promjene predviđaju ponovno uvođenje sustava depozita odnosno povratne naknade na konzumno mlijeko i tekuće mliječne proizvode  sporna je u člancima 1. prijedloga Uredbe i prijedloga Pravilnika odredba da se mlijeko i tekući mliječni proizvedi svrstavaju zajedno sa alkoholnim i bezalkoholnim pićima i vodama.\nNaime, mlijeko i tekući mliječni proizvodi su, zbog svojih specifičnih nutritivnih vrijednosti, hrana i ne mogu biti sastavni dio definicija pića.\nU svijetu je sustav depozita tj. povrata PET ambalaže nakon upotrebe implementiran u 38 zemalja od kojih sustav depozita egzistira kod 8 članica EU (Danska, Finska, Njemačka, Nizozemska, Švedska, Litva, Estonija i Hrvatska). Kod svih zemalja, uključujući i zemlje članice EU, od sustava depozita isključena je PET ambalaža za mlijeko i mliječne napitke.\nUkoliko bi se, primjerice, svježe mlijeko u PET ambalaži u Hrvatskoj opteretilo povratnom naknadom zbog disproporcije cijene svježeg mlijeka u odnosu na trajna mlijeka iz uvoza sa cijenom na razini dampinga smanjit će se potrošnja svježeg mlijeka a povećati potrošnja trajnih mlijeka iz uvoza.\nSvježa mlijeka u PET ambalaži su mlijeka najbolje kvalitete i isključivo iz domaće proizvodnje.\nNije slučajno da su sustavom depozita u pravilu obuhvaćene ambalaže za pića i vode jer nakon upotrebe a prije vraćanja PET ambalaže sakupljačima za tu vrstu ambalaže potreban je minimalni dodatni tretman koji eventualno uključuje samo ispiranje hladnom vodom.\nKod ambalaže za konzumna mlijeka i mliječne napitke zbog sadržaja mliječne masti i specifičnog ostalog organskog sadržaja potreban je zahtjevniji tretman koji uključuje značajnu potrošnju tople vode, energije i deterdženata što vrlo nepovoljno utječe na očuvanje vodenih resursa te potrošnju energenata i opterećenje okoliša i voda  deterdžentima. PET ambalaža za mlijeko i mliječne napitke kod sakupljača i skladištenja uzrokuje higijensko sanitarne probleme što rezultira mikrobiološkim i kemijskim onečišćenjem ostale PET ambalaže za pića.\nPosebno ističemo higijensko sanitarne probleme kod sakupljača uključujući i faze skladištenja, manipulacije i recikliranja u periodu kada  je sustavom depozita bila obuhvaćena i PET ambalaža za konzumna mlijeka.\nPoznata je činjenica da na tržištu reciklažnog PET materijala isključivo kotiraju PET ambalaže za pića i vodu i smatraju se čistom sirovinom za reciklažu. \nRealno je za očekivati, a na osnovu iskustva do 2015. godine, kontaminaciju čiste ambalaže ambalažom od mlijeka i mliječnih proizvoda što bi rezultiralo i daljnjim padom tržne cijene takve sirovine za reciklažu.\nPET ambalaža za mlijeko i mliječne proizvode ima prvenstvenu funkciju sigurnosti hrane s obzirom na specifičnosti čuvanja ovih namirnica a također je i u funkciji smanjenja otpada što čini ove proizvode svježim i sigurnim na duže vrijeme.\nPosebno želimo naglasiti da se mliječni proizvodi u  PET ambalaži daleko najvećim dijelom konzumiraju u kućanstvu, selektivno odvajaju u kućanstvima te iste preuzimaju komunalni subjekti koji ih pripremaju za reciklažu zajedno sa ostalim plastičnim materijalima. \nPosebno ističemo da PET ambalaža nije na popisu deset najvećih zagađivača oceana zbog daleko najveće potrošnje u kućanstvima te selektivnog zbrinjavanja PET ambalaže za mlijeko i mliječne proizvode sa ostalim vrstama plastičnog materijala.\nPrema najnovijoj relop studiji iz 2018. godine vidljiv je udio zbrinjavanja PET ambalaže u Hrvatskoj u 2016. godini od 87% u odnosu na ukupnu procjenu te ambalaže u potrošnji što je vrlo blizu prosjeka EU članica koje imaju implementiran sustav depozita za pića u trajanju desetak i više godina od Hrvatske. \nNovom Direktivom EU koja je prihvaćena u EU Parlamentu 27. ožujka ove godine, države članice obvezuju se da do 2029. godine osiguraju 90% ponovnog prikupljanja upotrebljenih plastičnih boca a do 2025. godine najmanje 25% materijala iz kojeg su te boce izrađene morat će biti prikladno za recikliranje. To znači da je Hrvatska vrlo blizu ciljanim obvezama i gotovo je u rangu EU članica koje sustav depozita imaju implementiran deset i više godina u odnosu na Hrvatsku. \nČlanice GIU „Croatiastočar“ iz sektora mliječne industrije podržavaju i dalje sustav selektivnog odvajanja PET ambalaže za mlijeko i mliječne napitke u kućanstvima i komunalnim poduzećima te kod ostalih sakupljača zajedno sa ostalom plastikom kao što je praksa kod svih članica EU.\nTakođer podržavaju a i same doprinose mjerama za jačanje svijesti potrošača o važnosti zaštite okoliša i oceana od zagađenja plastikom.\nOvaj sektor industrije također već doprinosi proširenoj odgovornosti proizvođača u smislu financiranja troškova gospodarenja otpadnom ambalažom, plaćanjem posebne naknade po toni utrošenog materijala za PET ambalažu.\nIz svih gore navedenih razloga predlaže se odgoda primjene predloženih prijedloga Uredbe i Pravilnika s obzirom da će, po svemu sudeći, nova EU Direktiva biti objavljena u svibnju mjesecu ove godine te će nakon toga države članice morati uskladiti svoje provedbene akte kojima će definirati smanjenje utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš."]
[8,"Udruga hrvatskih otkupljivača i prerađivača mlijeka CroMilk","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Udruga CroMilk pozdravlja značajne napore Ministarstva zaštite okoliša i energetike koji su uloženi poticanju na odvajanje korisnog od ostalog otpada u kućanstvu, kako bi se ovi materijali ponovo iskoristili a ne kao otpad završili u okolišu. Međutim ne podržava da se jednokratna plastična ambalaža od PET-a koja se koristi za pakiranje mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda ponovo uvodi u sustav povratne naknade. Osim što se ovi proizvodi kao hrana pretežno koriste u kućanstvu, uloga ove ambalaže kod konzumnog mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda je osiguranje sigurnosti hrane,  ali i sprječavanje nastajanja otpada od hrane i to iz razloga što je ova ambalaža kod ovih proizvoda prikladna za očuvanje mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda svježim i mikrobiološki sigurnijim kroz duže razdoblje čuvanja. Ova ambalaža je lagana,  jednostavna i praktična za rukovanje s mliječnim proizvodima koji zahtjevaju čuvanje u posebnim režimima temperature. Prema poziciji Europske asocijacije prerađivača mlijeka po pitanju prijedloga Direktive o redukciji utjecaja pojedninih plastičnih proizvoda na okoliš, koja je upućena Europskoj komisiji, osim što je skrenuta pažnja na činjenicu da se jednokratna plastična ambalaža od mlijeka i mliječnih proizvoda ne nalazi u glavnih deset onečišćivača koji su bili motiv za izradu navedene Direktive na nivou EU, ukazuje se i na to da ukoliko se plastična ambalaža za ove proizvode zamijeni nekim drugim materijalom potencijalno dolazi do povećanja težine proizvoda ali i povećanja volumena otpada od te ambalaže do 60% i do većeg utroška energije u prozvodnji takve ambalaže. Potencijalni problem je i mikrobiološka sigurnost ove ambalaže kod skladištenja nakon preuzimanja od strane prodavatelja, odnosno trgovine koja ovu ambalažu određeno vrijeme skladišti. To su i razlozi zašto države članice Europske unije koje koriste ovaj sustav, kroz isti nisu obuhvatile plastičnu ambalažu i od ovih proizvoda.\nTakođer uvođenje jednokratne PET plastične ambalaže od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda u sustav povratne naknade će ipak financijski opteretiti potrošaće. Ovi proizvodi će u odnosu na proizvode koji se na tržište plasiraju u ambalaži koja nije od ovih materijala u trenutku kupnje biti skuplji, što će potrošaća potencijalno usmjeriti na kupovinu mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda u ambalaži od drugih materijala za koje su moguće ograničene mogućnosti za recikliranje te će takva ambalaža kao otpad završiti u okolišu. Nije nevažno spomenuti i činjenicu da bi potrošaći zbog rasta cijene svježeg mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda koji se značajnim dijelom na tržište plasiraju u ovoj ambalaži, mogli smanjiti potrošnju ovih proizvoda čime bi se nepovoljno utjecalo i na cijeli mljekarski sektor. Kako se proizvodnja mlijeka obavlja u ruralnim područjima koja su sve više praznija, negativno bi se ovo moglo odraziti i na njihovo daljnje propadanje. \nUvođenje jednokratne PET plastične ambalaže od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda se opravdava kao stimulativna mjera kojom se potiće posjednik otpada da otpadnu ambalažu  odvaja od ostalog otpada i predaje ju prodavatelju ili osobi koja upravlja reciklažnim dvorištem i za to primi iznos povratne naknade. Posjednici ovog otpada koji pretežno nastaje u kućanstvu su već danas kroz druge mjere  za sprečavanje ili smanjenje štetnog djelovanja otpada na ljudsko zdravlje i okoliš posebno stimulirani da razdvajaju koristan od ostalog komunalnog otpada, tako da ovu mjeru kao dodatno stimulativnu po pitanju ambalaže od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda smatramo nepotrebnom jer smatramo da je učinkovitije nastaviti građane educirati o važnosti razdvajanja,  te im i dalje stvarati uvjete za razdvajanje ovog iskoristivog od ostalog otpada. Ovo se sigurno već danas može pratiti kroz rezultate primarne selekcije otpada \"na kućnom pragu\", u kojem vjerujemo da najvažniji udio ima upravo jednokratna plastična ambalaža od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda."]
[9,"EKO-OZRA d.o.o.","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Članice društva Eko-Ozra d.o.o. zalažu se za uvođenje boljeg nadzora tržišta te registriranje svih onih koji su obvezni za svoje poslovanje plaćati naknade opterećivanja tržišta sa ambalažom, a to trenutno ne čine. To je problem na koji industrija upozorava već nekoliko godina, a to potvrđuju i sljedeći podaci; u  RH prosjek količina koje se godišnje stave na tržište i prijave u  FZOEU je 12,35 kg plastike po stanovniku dok je EU prosjek 31,08 kg, stakla se godišnje prijavi  12,67 kg/stanovniku dok je EU prosjek 31 kg  a najzornije pokazuje podatak da RH ima svega prijavljeno  51.22 kg ambalaže/  stanovniku dok je EU prosjek 165.43 kg ambalaže/stanovniku.\nIzmjenama ovog akta, dodatno se opterećuje isključivo ambalaža  onih subjekata koji uredno podmiruju sve svoje obveze i čije količine su u sustavu i za koje su plaćene naknade za zbrinjavanje."]
[10,"DANIEL ROLPH SCHNEIDER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Iako se ovom izmjenom Pravilnika ne predviđaju znatnije promjene koje bi doprinijele boljoj učinkovitosti sustava povratne naknade, prijedlog izmjena u Uredbi o gospodarenju otpadnom ambalažom otvara put prema uvođenju nužnih promjena koje bi doprinijele optimizaciji sustava povratne naknade u Hrvatskoj. Prijedlog povećanja naknade za automatsko preuzimanje (putem uređaja – RVM) i smanjenja naknade za ručno preuzimanje ambalaže, odnosno njihovo veće diferenciranje u godinama 2019.-2012. svakako će doprinijeti povećanju udjela uređaja za automatski prihvat ambalaže u sustavu kako bi se iskoristile prepoznate prednosti takvih uređaja kao što su poništavanje (kompaktiranje) ambalaže i elektronsko (online) izvještavanje.\nOno što još nedostaje u predloženim izmjenama kako bi se osigurala bolja kontrola sustava je potpuna registracija ambalaže po barkodu, implementacija elektronskog (on-line) kliringa te uvođenje sustava dvostrukog kodiranja: pomoću „međunarodnog“ i „domaćeg“ EAN koda.\nPreporuča se da prijava proizvoda ide po barkodu na način da se navede barkod proizvoda i količina koja se po tom barkodu stavlja na tržište u sustavu povratne naknade. Dosadašnja registracija i prijava proizvoda u sustavu povratne naknade po obvezniku koji prijavljuje količinu ambalaže koju stavlja na tržište u tonama i komadima (jedino po vrsti materijala) ne daje dovoljno transparentan uvid u količine i vrste proizvoda stavljene na tržište. Identifikacija pomoću EAN koda (barkoda) je apsolutna nužnost za identifikaciju ambalaže u modernom sustavu povratne naknade, pri čemu EAN kod predstavlja ključ transparentnosti i učinkovitosti cijelog sustava, počevši od registracije ambalaže, njenog sakupljanja (prihvaćanja), što se nastavlja na postupke kontrole u prodaji i povratu u kasnijim fazama.\nJoš jedna prednost automatiziranog prihvata koji dominira u većini zemalja koje su implementirale sustav povratne naknade za jednokratnu ambalažu od pića je pomoć u implementaciji i radu elektronskog, on-line, kliringa, što pojednostavljuje sustav čineći ga transparentnijim i učinkovitijim, a istovremeno zahtjeva manje radne snage. Trenutno se u Hrvatskoj kliring vrši ručno, što znači da se čak i u trgovinama s instaliranim uređajima za automatizirani prihvat gube ove prednosti. Potpunom implementacijom elektronskog (on-line) kliringa, odnosno uvođenjem elektronskog/digitalnog izvješćivanja, može se smanjiti administrativno opterećenju u sustavu. Zbog toga je potrebno implementirati najsuvremenije središnje informatičko (IT) rješenje s on-line kliringom, uključujući i (softverski) sustav poslovne inteligencije (BI - Business Intelligence), koji je svakodnevni alat za organizacijske jedinice koje vrše kontrole (u središnjem tijelu koje upravlja sustavom povratne naknade - Fondu).\nU Hrvatskoj, kao i u nekim drugim zemljama, postoji problem s prihvaćanjem ambalaže za koju nije plaćen odgovarajući iznos (nacionalnog) depozita-povratne naknade i/ili administrativne naknade-naknade za gospodarenje otpadom (tzv. free riding). Upravo zbog toga, neke zemlje su uvele dvije razine naknada za različite vrste barkodova koje se primjenjuju pri stavljanju ambalaže na tržište. Preporučeno rješenje je sustav s dvije vrste kodova, s određenim financijskim poticajem, što bi značilo da se u sustavu povratne naknade dozvoljava korištenje i međunarodnog i domaćeg (hrvatskog) EAN koda, ostavljajući proizvođaču/uvozniku da sam odluči koji će kod koristiti. Međutim, treba dati poticaj primjeni domaćeg EAN koda kroz diferenciranu naknadu za gospodarenje otpadnom ambalažom (administrativna naknada) koju proizvođači/uvoznici pića plaćaju prilikom stavljanja proizvoda (u ambalaži) na tržište RH, u smislu da je ta naknada kod međunarodnog EAN koda viša a kod domaćeg EAN koda niža. Analizirajući situaciju u europskim zemljama koje imaju implementiran takav sustav dvostrukog kodiranja, može se zaključiti da takva razlika u visinama naknade (za domaći i međunarodni barkod) doprinosi većoj stopi registriranja ambalaže od strane proizvođača i uvoznika, što posljedično rezultira i većom stopom povrata odnosno prikupljanja. Dodatni prihod od viših naknada, što je rezultat stavljanja na tržište ambalaže s međunarodnim barkodom, išao bi u posebni fond (za osiguranje troška) iz kojeg u slučaju stope povrata neke vrste ambalaže (proizvoda) više od 100%, proizvođač/uvoznik (tog proizvoda, odnosno kojeg je stavio na tržište) pokriva dodatni nastali trošak gospodarenja tom otpadnom ambalažom.\nProf. dr.sc. Daniel R. Schneider, FSB"]
[11,"ANA KNEŽEVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Po prijedlogu izmjena i dopuna Pravilnika  o ambalaži i otpadnoj ambalaži potrošač ima pravo samo na iznos od 0,50 kn povratne naknade ako vrati bocu u prodavaonicu, a ako boce odloži u kontejner za plastiku ili za staklo neće dobiti ništa, iako je proizvod morao platiti skuplje(za više od 60 lipa kod pića i 53 lipe kod mlijeka).\nVeć sada se u prodaji nalaze proizvodi koji imaju rok trajanja primjerice28.02.2021.(dječji sokovi, te vina i alk.pića volumena 0,2 lit.) koja imaju puno dulji rok trajanja, a proizvođači su stavljanjem tih proizvoda na tržište već platili naknadu za zbrinjavanje u FZOEU. Ukoliko ostaje datum primjene Pravilnika od 01. siječnja 2020. trgovac je dužan na proizvode koji se obuhvaćaju sustavom povratne naknade istu i obračunati i potrošač će ju morati platiti, ali neće ostvariti pravo na povrat naknade. \n\nPredlažemo  da Ministarstvo razmisli o tome da se proizvodi koji su već na tržištu ,a nemaju oznaku povratne ambalaže, nakon 01. siječnja 2020. povuku sa tržišta ili treba dodati odredbu u Pravilnik da se isti ne odnosi na proizvode koji se već nalaze u prodavaonicama ili skladištima, kako opet potrošači ne bi platili ceh.\nHRVATSKA UDRUGA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA."]
[12,"STANIĆ BEVERAGES d.o.o.","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI","Poštovani,\n\nUvođenje povratne naknade (50 lipa) na ambalažu staklo 0,2 l je veliki financijski udar na proizvođače pića, sukladno tome direktno i na Stanić Beverages d.o.o..\n\nSvima je poznato kako je ambalaža naših Juicy sokova u HO-RE-CA kanalu STAKLO 0,2 l.\n\nSmatramo kako povratna naknada na staklo 0,2 l neće ispuniti ciljeve Ministarstva zaštite okoliša kako se navodi u izmjeni Pravilnika iz slijedećih razloga:\n\n       Tu se ne radi o retail proizvodu koji se kupuje u dućanu i gdje otpadna ambalaža završava kod krajnjeg korisnika koji odvaja ambalažu od ostalog otpada i prodaje je za 50 lipa.\n Prazna ambalaža od proizvoda JUICY STAKLO 0,2 l (sok koji se prodaje u hotelu/restoranu/kafiću) će na kraju završiti u to istom hotelu/restoranu/kafiću koji je ionako dužan razvrstavati i zbrinjavati otpad na Zakonom propisan način. Znači u toj priči po nama nema stimulativne mjere, jer bi ugostitelji po Zakonu trebali pravilno razvrstavati otpad.\n Isto tako to neće biti niti “socijalna kategorija” jer ta ista ambalaža (sok staklo 0,2 l) neće završiti u kontejneru koji je pristupačan ljudima koji skupljaju ambalažu za prodaju, već će isti ostati u hotelima/restoranima/kafićima, koji su po Zakonu dužni razvrstavati i zbrinjavati otpad na propisan način (što bi trebala nadzirati inspekcija Zaštite okoliša).\n\nUvođenjem povratne naknade na proizvod Juicy STAKLO 0,2l (HO-RE-CA proizvod) Stanić Beveragesu znači slijedeće:\n\n1. Poskupljenje našeg proizvoda na tržištu i neizbježan  pad prodaje, te jačanje strane konkurencije\n2. Znatno financijsko opterećenje cash flowa Stanić Beveragesa dodatnim nametom od 0,5 kn na godišnju prodanu količinu bočica.\n\nS poštovanjem,\n\nStanić Beverages d.o.o."]
[13,"HGK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 1.","Članice Hrvatske gospodarske komore predlažu da se u članku 1. u dijelu teksta koji se odnosi na izmjene Točke 18. u definiciji \"Piće\" briše dio teksta 'mlijeko i tekući mliječni proizvodi'. Članice Hrvatske gospodarske komore mišljenja su kako mlijeko i mliječne proizvode nije potrebno uvoditi u sustav povratne naknade.\nOBRAZLOŽENJE: Uključivanje mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda u sustav povratne naknade, kao jedan od načina gospodarenja jednokratnom ambalažom, ne držimo prihvatljivim rješenjem. Naime, nastat će dodatni nepotrebni troškovi u proizvodnji mlijeka i mliječnih proizvoda s obzirom da se ambalaža u koju se pakiraju mlijeko i tekući mliječni proizvodi mora prilagoditi novim zahtjevima, odnosno označavanju. Ovdje se postavlja i pitanje postupanja s postojećim zalihama ambalaže kod proizvođača.\nDodatno želimo istaknuti kako mlijeko i mliječni proizvodi nigdje u zemljama EU u kojima postoji sustav povratne naknade, nisu uključeni u sustav povratne naknade. Razlog za navedeno je prvenstveno kako bi se zadovoljili higijensko-sanitarni uvjeti (ambalaža od mlijeka i mliječnih proizvoda izuzetno je prljava). Kada govorimo o količinama takve ambalaže na tržištu, iz ranijih godina znamo da je udio navedene ambalaže u ukupnoj ambalaži od pića i napitaka maksimalno 11% (podatak iz 2015. godine kada su navedeni proizvodi isključeni iz sustava povratne naknade)"]
[14,"Udruga hrvatskih otkupljivača i prerađivača mlijeka CroMilk","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 1.","Udruga CroMilk smatra da je iz prijedloga definicije pića iz članka 4. stavka 1. točke 18. potrebno brisati \"mlijeko i tekući mliječni proizvodi\". \nOsim što bi naša zemlja bila jedina od svih država članica Europske unije koje koriste sličan sustav istim obuhvatila jednokratnu plastičnu ambalažu odnosno boce od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda zbog uglavnom higijensko-sanitarnih razloga, skreće pozornost da je pogrešno svrstavati mlijeko i tekuće mliječne proizvode u definiciju pića kako je to navedeno u prijedlogu nacrta i iz razloga što se radi o hrani životinjskog podrijetla koja podliježe specifičnom zakonodavstvu u odnosu na alkoholna i bezalkoholna pića, osobito po pitanju  higijene i sigurnosti hrane."]
[15,"EKO-OZRA d.o.o.","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 1.","U zemljama članicama EU ( 7 zemalja) u kojima postoji sustav depozita proizvodi mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda nisu obuhvaćeni iz razloga  što ta ambalaža predstavlja sanitarni problem u cijelom lancu od sakupljanja, skladištenja te prijevoza do pogona za recikliranje s obzirom da je zbog specifičnih svojstava podložna mikrobiološkom onečišćenju.\nNadalje, boce od mlijeka  ako se dobro i temeljito ne operu stvaraju dodatne probleme trgovini (posebice onima od  200m2) ) jer se ambalaža sakuplja neposredno  uz blagajne i uzokuje neugodan miris   zbog izljevanja  tekućine u vreće u kojima se sakuplja ambalaža a na taj način kvari se  i kvaliteta ostale ambalaže jer ju onečišćuje. Pravilnikom je naime  regulirano da ambalaža  mora biti ispražnjena od sadržaja, ne smije biti zgnječena ili uništena. \nu Točki 18. predlažemo  brisati \"Mlijeko i tekući mliječni proizvodi\""]
[16,"UDRUŽENJE OBRTNIKA PULA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 1.","Predlažemo da se točki 18. brišu \"mlijeko i tekući mliječni proizvodi\".\nObrazloženje: ambalaža od mlijeka i mliječnih proizvoda je previše nehigijenska, brzo dobije neugodne mirise a tome nije mjesto u neposrednoj blizini trgovine prehrambenih proizvoda, postoji opasnost od razmnožavanja glodavaca i kukaca. Osim toga poskupljuje sam proizvod. Ljudi nažalost ne operu takvu ambalažu nego je samo začepe i vrate. Nije moguće pojedinačno provjeravati svaku bočicu da li je oprana ili ne. Neovisno o tome da li se ambalaža prikuplja ručno ili strojno, biti će velikih problema sa higijenom i smradom, a kod strojeva i sa održavanjem jer će se jako prljati."]
[17,"EKO-OZRA d.o.o.","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 2.","Predloženim izmjenama, davatelj usluge prikupljanja miješanog komunalnog otpada imao  bi pravo na naknadu za sve vrste ambalaža dok Uredba u članku 4. St.2. navodi kako se izračunava trošak prikupljanja otpadnog stakla i otpadne plastike.\nPrema definiciji iz ZOGO »sakupljanje otpada« je prikupljanje otpada, uključujući prethodno razvrstavanje otpada i skladištenje otpada u svrhu prijevoza na obradu a predloženim izmjenama i dopunama  navodi se sljedeće; Davatelj usluge prikupljanja miješanog komunalnog otpada ima pravo na naknadu od Fonda za pokriće troškova odvojenog prikupljanja i razvrstavanja otpadne ambalaže sukladno stavku 4. ovog članka za količine koje je sakupljač preuzeo i predao obrađivaču.\n\nTS – trošak sakupljanja otpadne ambalaže izračunava se za svaku vrstu ambalažnog materijala i čini zbroj svih troškova gospodarenja: cijena usluge sakupljanja utvrđena ugovorom o obavljanju usluge sakupljanja otpadne ambalaže po provedenom javnom pozivu sukladno Zakonu, izražena u kunama po toni, trošak preuzimanja i pakiranja otpadne ambalaže u sustavu povratne naknade ručno odnosno putem aparata za preuzimanje, izražen u kunama po jedinici otpadne ambalaže, trošak prikupljanja otpadnog stakla i otpadne plastike od davatelja usluge prikupljanja miješanog komunalnog otpada, izražen u kunama po toni i trošak zbrinjavanja, izražen u kunama po toni, ovisno o postupanju s pojedinom vrstom otpadne ambalaže sukladno Pravilniku i vrijednosti otpadnog ambalažnog materijala."]
[18,"HGK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 4.","Članice Hrvatske gospodarske komore predlažu da se u članku 4. stavku 1. i stavku 2. brisati riječi 'jednakog i'. Članice Hrvatske gospodarske komore mišljenja su kako nije potrebno uvoditi obvezu naplate naknade za pića volumena jednakog 0,20 L. \nOBRAZLOŽENJE: Uključivanje ambalaže volumena jednakog 0,2 L namijenjenoj za pića u sustav povratne naknade ne držimo prihvatljivim načinom gospodarenja jednokratnom ambalažom. Veći dio proizvoda koji su volumena jednakog 0,20 L pretežito se prodaju u ugostiteljskim objektima (u hotelima, restoranima i kafićima), tj. tzv. HO-RE-CA sustavu, a puno manje u maloprodaji (konzumacija „kod kuće“). U HO-RE-CA sustavu nalazi se gotovo 90% ambalaže volumena 0,20 L, a budući da sva trgovačka društva sukladno Zakonu o održivom gospodarenju otpadom imaju obvezu odvojeno sakupiti sav otpad koji nastaje u njihovim prostorima, proizvođači pića i napitaka mišljenja su kako ova ambalaža nije izvan sustava sakupljanja te istu nije potrebno opteretiti dodatnim nametima. Valja uzeti u obzir da će, ukoliko se prihvati ovakav propis, proizvodi volumena 0,20 L poskupiti između 10% i 15%, a proizvođači pića i napitaka upitnim smatraju i opstanak same proizvodnje. Navedeno temelje na činjenici kako očekuju povećanje naknade koju plaćaju Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za više od 55% (sa 7 mil.kuna na 11 mil.kuna) Zaključno, proizvođači pića i napitaka utvrdili su kako samo jedan proizvođač sokova ima ambalažu volumena manjeg od 0,20 L (dječji sok ambalaže volumena 1,25 ml) čime se sve ostale proizvođače sokova stavlja i tržišno nepovoljan položaj i dovodi do nelojalne tržišne utakmice."]
[19,"Udruga hrvatskih otkupljivača i prerađivača mlijeka CroMilk","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 4.","Udruga CroMilk smatra namjeru da se jednokratna ambalaža od PET-a koja se koristi za pakiranje mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda ponovo uvodi u sustav povratne naknade, kao stimulativna mjera kojom se potiče posjednik otpada da ovu otpadnu ambalažu odvaja od ostalog otpada i predaje ju prodavatelju ili osobi koja upravlja reciklažnim dvorištem i za to primi iznos povratne naknade, nepotrebnom. \nRadi se o otpadu koji pretežno nastaje u kućanstvu i gdje je posjednik ambalažnog otpada od ovih proizvoda već značajno stimuliran da istu odvaja kao koristan otpad na \"kućnom pragu\". Također ova mjera nije stimulativna i u smjeru da se građane educira u važnost razvrstavanja korisnog od ostalog komunalnog otpada koji nastaje u kućanstvu, a pitanje je i da li su svim građanima naše zemlje jednako dostupna mjesta na kojima mogu predati ovu ambalažu i za to ostvariti unaprijed izdvojeni iznos povratne naknade. Ukoliko građanin moguće zaključi da mu je zbog udaljenosti takvog mjesta neisplativo pravilno isprati i odnjeti ovu ambalažu na mjesto gdje može ostvariti ovu naknadu, istu će potencijalno odvojiti u odgovarajući spremnik ili vreću koji su mu na raspolaganju u okviru primarnog odvajanja korisnog otpada na \"kućnom pragu\" ili što je gore u ostali komunalni otpad gdje u oba slučaja gubi unaprijed izdvojeni iznos naknade. Ili će se moguće odlućiti za kupovinu ovog proizvoda u drugoj ambalaži koja će kao potencijalno neiskoristivi otpad završiti u okolišu.\nBitno je spomenuti i da iznos povratne naknade predstavlja i financijski trošak za prerađivače mlijeka koji koriste ovu ambalažu za pakiranje mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda jer prvi u lancu uplaćuju ovaj iznos po jedinici ambalaže na račun Fonda, koji im se vraća tek nakon što proizvođač iznos povratne naknade naplati od kupca. Prerađivačka indstrija mlijeka i mliječnih proizvoda već danas plaća naknadu za zbrinjavanje ovoga otpada i ovo je povratak dodatnog nameta kojim se nepotrebno opterećuje kako industrija tako i krajnji potrošać mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda u ovoj ambalaži."]
[20,"EKO-OZRA d.o.o.","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 4.","prelažemo brisati u stavku 1. i 2. riječi   \"jednakog i \"\nKako Republika Hrvatska, već sada ostvaruje visoku stopu povrata PET ambalaže napitaka  (94%) stakla  i limene ( 80%) , smatramo da nije potrebno ovu grupu proizvoda ( volumen 0.2 L)  obuhvaćati sustavom povratne naknade već se  ista može sakupljati putem primarne selekcije za čiju je infrastrukturu FZOEU osigurao milijunska sredstva i u kojima ta ambalaža sada završava.\nOno što je izvjesno jest da bi predložene promjene rezultirale porastom cijena u\nukupnoj kategoriji pića volumena od 0,20l na koju se odnosi, što će posljedično\ndovesti do novih troškova industriji pića koja već podnosi najveće troškove\nupravljanja otpadnom ambalažom kao odgovorni obveznik."]
[21,"UDRUŽENJE OBRTNIKA PULA","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nČlanak 4.","Predlažemo u stavku 1. i 2. volumen od 0,20 l vratiti na sadašnje 0,25 l. \nObrazloženje: Radi se o ogromnim količinama nove otpadne ambalaže (koja je također nehigijenska) koju neće moći preuzeti ni ručno ni strojno, a ni Fond nije adekvatno pripremljen niti za sadašnje količine, jer nikada ne isporuči dovoljno vreća obveznicima, pa nas na taj način dodatno (bespravno) opterećuje troškovima koji nisu naši."]
[22,"HGK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O AMBALAŽI I OTPADNOJ AMBALAŽI,\nPRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Članice Hrvatske gospodarske komore mišljenja su kako je svakako potrebno definirati što će biti s proizvodima koji se već sada nalaze u širokoj prodaji, ukoliko se prihvati ovakav prijedlog propisa. \nOBRAZLOŽENJE: Dio proizvoda koji se već nalaze u prodaji, a čiji je vijek trajanja čak i do 2022. godine (a nekima i neograničen), nije obuhvaćen ovim prijedlogom. Povlačenje proizvoda iz prodaje nepotrebno je visok trošak te ga proizvođači ne smatraju opravdanim. Donositelj propisa svakako bi trebao u prijelaznim i završnim odredbama definirati način postupanja s proizvodima koji su već u prodaji."]
[23,"HGK","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 9.","Članice Hrvatske gospodarske komore mišljenja su kako je navedeni članak sporan te ga je potrebno brisati.\nOBRAZLOŽENJE: Proizvođači pića i napitaka prvenstveno smatraju kako nije potrebo uvoditi namet na ambalažu volumena 0,20 L.\nMeđutim, ukoliko se prihvati ovakav prijedlog izmjena i dopuna Pravilnika, proizvođači rok od 1. siječnja smatraju nerealno kratkim budući da proizvođači moraju puno ranije planirati proizvodnju i uskladiti izgled oznaka na ambalaži s propisanim zahtjevima. Ujedno se očekuje i dodatna izmjena propisa i njegovo usklađivanje s novim smjernicama s EU razine. Uslijed svega navedenog, članice Zajednice koje su proizvođači pića i napitaka mišljenja su kako je nepotrebno nametati dodatni trošak u periodu prije usklađivanja sa novim smjernicama.\nDodatno, članice HGK koje su proizvođači pića i napitaka volumena jednakog 0,20 L moraju proizvod označiti na način propisan predmetnim Pravilnikom. Način označavanja stvara značajne probleme s obzirom na veličinu ambalaže."]
[24,"Udruga hrvatskih otkupljivača i prerađivača mlijeka CroMilk","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 9.","Udruga CroMilk predlaže brisanje teksta \"osim članka 1. i članka 4. ovoga pravilnika u dijelu koji se odnosi na ambalažu od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda\" iz unaprijed navedenih razloga zašto se ova ambalaža ne bi trebala ponovno uvoditi u sutav povratne naknade."]
[25,"EKO-OZRA d.o.o.","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 9.","Brisati dio; osim članka 1. i članka 4. ovoga pravilnika u dijelu koji se odnosi na ambalažu od mlijeka i tekućih mliječnih proizvoda i ambalažu volumena jednakog 0,20 l koji stupaju na snagu 1. siječnja 2020. godine.\n\nPredložene promjene smatramo spornima obzirom i na vremenski period u kojem su predložene. Obzirom da promjene utječu na sustav gospodarenja otpadnom ambalažom u Republici Hrvatskoj, držimo da bi trebale biti komplementarne sa ukupnim budućim promjenama sustava gospodarenja otpadnom ambalažom koje će prema europskoj regulativi morati biti implementirane sa 5. srpnja 2020. godine, te ne vidimo jasne razloge i opravdane argumente za njihovim iniciranjem u postojećem vremenskom periodu. Prijedlogom ovih promjena u ovome vremenskom kontekstu na Hrvatsku se samo dodatno stavlja naglasak kao na zemlju nepovoljnu za investicije obzirom na iznenadne promjene zakonskog okvira.\nNadalje, predložene Izmjene i dopune Pravilnika nisu dale odgovore na osnovna tehnička i izvedbena pitanja, kao što su: \nKoji je prijelazni rok za pića koja neće biti propisno označena do roka postavljenog u Pravilniku kako bi se minimalizirali mogući troškovi za proizvođače/uvoznike za otpis stare ambalaže (nejasan je status  proizvoda koji će  se  nalaziti na  policama i skladištima trgovina a za koje je proizvođač već platio naknadu zbrinjavanja u FZOEU, da li bi te proizvode trebalo povući s tržišta ili?\nNaplata povratne naknade potrošačima za ambalažu koja neće biti označana sukladno odredbama Pravilnika te kasnija  nemogućnost ostvarivanja prava potrošača na povrat povratne  naknade .\nPojašnjenje, već sada s  na tržištu Republike Hrvatske mogu kupiti proizvodi koji imaju rok trajanja primjerice 28.2.2021. (npr. dječji sokovi,  te vina i alkoholna pića volumena 0.2 L koja imaju puno dulji rok trajanja ( neograničeno)  a proizvođači su stavljanjem tih proizvoda na tržište već platili naknadu zbrinjavanja po toni ovisno o vrsti ambalažnog materijala u  FZOEU,"]
[26,"UDRUŽENJE OBRTNIKA PULA","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 9.","Brisati u skladu s gore predloženim."]
[27,"HGK","Obrazac AO1,\nIZVJEŠĆE O VRSTI I KOLIČINI JEDNOKRATNE AMBALAŽE","Članice Zajednice za zaštitu okoliša u gospodarstvu HGK mišljenja su kako nije potrebno prikupljanje podataka o količini (broju komada) ambalaže koja nije obuhvaćena sustavom povratne naknade (manja od 0,20 L). Predlažemo da se dostavlja samo podatak o ukupnoj količini u tonama, ovisno o vrsti ambalažnog materijala."]
[28,"EKO-OZRA d.o.o.","Obrazac AO1,\nIZVJEŠĆE O VRSTI I KOLIČINI JEDNOKRATNE AMBALAŽE","nejasno je čemu služi prikupljanje  podataka  o količini   ( broj komada ) ambalaže  koja nije obuhvaćena sustavom povratne   naknade (manja od 0.2 l),   dovoljno je samo dostavljati podatke o ukupnoj količini  ( t) ovisno o vrsti ambalažnog materijala"]
[29,"HGK","Prilog II.,\nObrazac AO10","Članice Zajednice za zaštitu okoliša u gospodarstvu HGK mišljenja su kako je za ambalažu koja je izvan sustava povratne naknade, potrebno dostavljati podatke o ukupnim količinama izražene u toni i ovisno o vrsti ambalažnog materijala, dok za ambalažu koja je u sustavu povratne naknade predlažemo brisanje volumena jednakog 0,20 L i zadržavanje postojećeg stanja sustava dostave Izvješća (za volumen veći od 0,20 L)."]
[30,"EKO-OZRA d.o.o.","Prilog II.,\nObrazac AO10","Za ambalažu izvan sustava povratne naknade, potrebno je  dostavljati podatke o ukupnim količinama ( t) ovisno o vrsti ambalažnog materijala, dok kod ambalaže koja je u sustavu povratne naknade predlažemo brisanje ( jednakog volumena 0.2l ) i zadržavanje postojećeg stanja sustava povratne naknade ( volumena većeg od 0.2l  )"]