{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":56,"n_cols":6,"rows_kept":56,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - PRAVILNIK O STRUČNIM ZVANJIMA ZA OBAVLJANJE POSLOVA NA ZAŠTITI I OČUVANJU KULTURNIH DOBARA TE UVJETIMA I NAČINU NJIHOVA STJECANJA"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Goran Budija","PRAVILNIK","Komentar na komentar \nNa  nivou institucija konzerviranje  restauriranje  u  Hrvatskoj nije  utemeljeno 1997. kada  su utemeljena prva  2  konzervatorsko restauratorska  studija već 51  godinu ranije - 1946.  godine.Nitko od nas koji imamo  dugo iskustvo u konzerviranju restauriranju a   nismo  diplomirani magistri konzerviranja restauriranja ne  traži niti može nositi to zvanje,ali to nikako ne  znači da ne znamo i ne možemo raditi taj  posao.Usporedba sa pravnikom ili liječnicima je  neprimjerena i neutemeljena,bolja je  usporedba  za vojnim  činovima  stečenim u ratu i onima  stečenim  na vojnoj  akademiji,ovi drugi kao što svi znamo nikako ne isključuju i ne  poništavaju one  prve...Sam naslov  pravilnika  govori sve - ne radi se  o pravilniku o  korištenju zvanja konzervator restaurator,nego o pravilniku o stručnim zvanjima u jednoj djelatnosti koja  kao što je rečeno ima  malo dužu  povijest od  one o kojoj kolega  govori.No isto tako nema  sumnje da bi školovani konzervatori restauratori morali imati određene  beneficije tipa manje potrebnih  godina za stjecanje  viših zvanja,te kod  specijalnosti za  koje postoji školovanje prestanak zapošljavanja  ostalih osoba,te  zapošljavanja samo diplomiranih konzervatora restauratora.I zemlje sa  znatno razvijenijim i bolje osmišljenim školovanjem konzervatora restauratora imale su ovaj  problem,no znatno prije nas,treba  pogledati kako su to oni riješili.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]
[2,"MARKO BULJAN","PRAVILNIK","Nakon detaljnog iščitavanja Pravilnika, ako sam dobro shvatio, ima dosta pozitivnih pomaka. Bilo bi poželjno da se i nazivlje prilagodi zvanju, odnosno akademskom stupnju i samom završenom studiju. Opet karikiram: ja ako radim u odvjetničkom uredu dvije godine, nisam pravnik. Ja ako radim pet godina u bolnici, nisam liječnik. Ja mogu raditi i 20 godina u arhitektonskom uredu, ali neću postati arhitekt, ako ne završim studij arhitekture. Stječe se dojam da se zvanje konzervator-restaurator svrstava pod tečaj, što je neprihvatljivo. Izmjene koje bi se trebale napraviti propisuju vodeća konzervatorsko-restauratorska strukovna udruženja kao što su E.C.C.O i ENCoRE u svojim dokumentima. Veliki dio struke, kao i sami studiji već duže vrijeme apeliraju da se naprave prave korekcije u Pravilniku, koje su se napokon jednim djelom i dogodile u Članku 6., ako sam pravno gledajući dobro razumio dokument... Svejedno treba naglasiti da samo osobe koje su završile studij konzerviranja-restauriranja te stekle zvanje magistra konzervacije-restauracije (integrirani petogodišnji studij) mogu steći stručno zvanje konzervator-restaurator. Svaka druga VSS može se baviti konzervacijom-restauracijom, ali ne bi smjeli nikako doći do zvanja konzervator-restaurator i prava koja to zvanje nosi bez da završe odgovarajući sveučilišni studij, odnosno studij konzervacije-restauracije. Mogu biti viši restauratori tehničari specijalisti ili dobiti neki drugi odgovarajući naziv... Također, uvedite određene uže specijalnosti kojih nema na konzervatorsko-restauratorskim studijima za više restauratore tehničare specijaliste. Nitko ne brani nekome da se bavi konzervacijom-restauracijom, ali pod odgovarajućim nazivljem i pravima, kao što imaju i ostali studiji za svoju struku, te kako se teži i strukovno predlaže u članicama Europske unije. Molim Vas da ozbiljno razmotrite date prijedloge, jer uvidjet ćete da se ne ide nikome na štetu, već se uvodi red i pravedan sustav za buduće generacije, te radi samog poboljšanja kvalitete u očuvanju kulturnih dobara.","Nije prihvaćen","Razmotreno, ne prihvaća se jer se Pravilnik temelji na praćenju stanja u struci i razvoja djelatnosti, stoga Pravilnik mora biti s navedenim prilagođen."]
[3,"Goran Budija","PRAVILNIK","Kako ovaj pravilnik svoju jurisdikciju   proširuje i na  konzervatore restauratore te  restauratore tehničare( preparatore) koji rade u  muzejima pravilnik treba  kvalitetnije prilagoditi ovoj  skupini  prije  svega  stoga  jer  su  dosada u odnosu na   one koji rade   u HRZ ili samostalno njihova  prava  bila znatno manje  kvalitetno regulirana  te su pripadajući  muzejski  propisi  uvijek imali u biti dijelom restriktivan odnos prema konzervatorsko restauratorskoj  struci u muzejima.\n\nVeć muzejski zakon iz 1998.to  jasno pokazuje  jer se po donošenju istog  sve  do donošenja  novog  pravilnika iz 2003.( Pravilnik o stjecanju viših zvanja u muzejskoj struci/»Narodne novine« br. 56/03/ )  nije  moglo polagati  stručni ispit ( a nije  ga se moglo polagati niti  prije -  već od 1991. jer zakon iz vremena bivše države tj. SFRJ nije regulirao niti stručni ispit niti napredovanje konzervatora restauratora ).Paralelno  s  ovim  pravilnik donešen  2003. za restauratore koji rade u HRZ ili samostalno (Pravilnik o stručnim zvanjima u konzervatorsko-restauratorskoj djelatnosti te uvjetima i načinu njihova stjecanja ) NN 56 /2003) predviđao je za one  zatečene na radnom  mjestu u  vrijeme  stupanja  na  snagu pravo na  prevođenje u zvanje sukladno  godinama  staža ,radnom iskustvu te  publiciranim stručnim radovima ( čl.38 ,čl.40),što znači da se svo  prethodno radno iskustvo  priznavalo,uključujući i honorarni rad odnosno pripravnički staž.Viša  zvanja se  već tada stječu po dobro razrađenoj bodovnoj listi.\n\nNo kod  muzejskih restauratora  u za  njih važećem  pravilniku ovakve  razmjerno pravedne  odluke nije  bilo te  im se je sav  staž stečen  prije polaganja  stručnog ispita  ili oslobađanja  od istog( za  oslobađanje se tražilo 10 godina staža i  to isključivo u trenutku  donošenja  zakona -  ako ste ih  stekli u  vremenu  proteklom između donošenja zakona i  donošenja  pravilnika to vam se  nije  računalo već ste  morali polagati stručni ispit ) više nije  računao u staž potreban  za  stjecanje  viših zvanja,a isto se  odnosilo i  na  eventualno objavljene stručne  radove.Tako da  je  nekoliko osoba ostalo zakinuto  za 11 godina  staža,odnosno  u  slučaju jedne kolegice 17 godina, no i tu  je  pravna  služba  ministarstva  kulture bila principijelna  te  je  dvosmislene zakonske  akte veselo tumačila na  štetu spomenutih.Vođeno je  i nekoliko redom izgubljenih sudskih postupaka koji  mogu  poslužiti kao  školski primjer  sprege  osoba  sa  političkim zaleđem i  potpuno od politike nezavisnog,nekorumpiranog,te iznimno  brzog sudstva.\n\nPravilnik iz  2009. koji je  regulirao stjecanje  temeljnih i  viših  zvanja u konzervatorsko restauratorskoj  struci (Pravilnik o stručnim zvanjima u konzervatorsko-restauratorskoj djelatnosti te uvjetima i načinu njihova stjecanja  NN 59/2009)zadržao je   dijelom i  izuzetne  situacije,odnosno i dalje   je zadržana  mogućnost stjecanja  zvanja  temeljem dužine radnog iskustva  u struci no u odnosu na  pravilnik iz  2003. nešto postrožene uvjete i sužen  krug onih koji zvanja mogu steći na  spomenuti način .U odnosu na  birokratski orijentirane  muzejske propise zvanja se i dalje  stječu po razmjerno  dobro sastavljenoj bodovnoj listi koja omogućuje  vrednovanje  cjelokupnog rada konzervatora restauratora.\n\nMuzejski pravilnik iz   2010.(Pravilnik o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u muzejskoj struci („Narodne novine“, br. 97/10, 112/11)). pak   je i dalje bio orijentiran na  valorizaciju rada konzervatora restauratora po birokratskom  sistemu ili toliko i toliko toga i toga ili ništa od napredovanja,te nije  predviđao mogućnost koja  je  spomenuta uz pravilnik  koji je važio za  djelatnike zavoda i one koji rade samostalno,odnosno zakonodavac je   jednostavno odbijao bilo kakovu mogućnost ispravke u biti omalovažavajućeg  i nepravednog stava zakona iz 1998.  \n\nOvdje  treba  napomenuti i da  je  dio konzervatora restauratora  zaposlenih u  muzejima zvanja  stekao  putem  dobro ugođenih namještaljki,zna se za   najmanje  5 ovakvih slučajeva ,  pa  smo tako imali 2  prebacivanja u  više  zvanje  - 2 su kolegice  prebačene iz zvanja  višeg  preparatora u zvanje  višeg  preparatora,što je po muzejskom zakonu  bilo nemoguće  - no uz primjerene  veze je   eto  i te  kako bilo moguće,imali smo konzervatoricu restauratoricu muzejsku savjetnicu,što također nije zvanje koje  konzervatori restauratori zaposleni u muzejima   mogu  steći ,no uz   primjerene  veze  i to je  bilo moguće,  slučaj kolegice kojoj je  stručna  dokumentacija  priznata kao  znanstveni rad,kao i slučaj  kolege  koji je sa srednjom stručnom spremom isticao zvanje višeg restauratora.Ovom se  može  pridružiti i slučaj kolegice koja  je   radila u  muzeju  te  isticala  zvanje restauratora majstora,zvanje  koje  u  muzejima  nije  bilo moguće  steći,a nije ni  poznato da je  spomenuta ikada  radila za HRZ.\n\nTreba  naglasiti  i da  ministarstvo kulture nikada  nije  pokušalo na  transparentan i javan  način razriješiti ove  slučajeve,pri   tome  mislim iskjučivo putem nezavisnog povjerenstva.Dapače podstirana  je   teza  da se ove  slučajeve  ne   može sankcionirati zbog toga  što   dokumenti tj  rješenja  o dodjeli zvanja koja  ministar potpiše  samim tim činom  postaju neosporivi,te  da se zvanja  istima  ne  mogu oduzeti ali se  i  specifični kriteriji koji su korišteni u  njihovim slučajevima  drugima uskraćuju,odnosno što je  za njih bilo moguće za  druge  eto ne može i nikada  neće biti moguće -  odnosno ministarstvo nam  želi reći kako oni eto smatraju da  postoje  i pošteni i zaslužni lopovi, te da ih treba  pustiti da   uživaju u  na  gore  spomenute  načine  stečenim beneficijama,težak i dugotrajan put   promjene malicioznih zakonskih i podzakonskih akata je  za  budale  a  pametni eto koriste veze,poznanstva i namještaljke .Da se  ne  spominje  da  se  točno zna  tko je  sve  imao prste u   spremanju ovih delicija,no radi se o strogo zaštićenim medvjedićima,\"časnim i  poštenim\" i dakako \"zaslužnim\" muzealcima,da se ne zaboravi i uloga pravne  službe ministarstva  te muzejskog  vijeća i ministra koji je rješenja  potpisao ( posve  sigurno je  da bi se svi požalili na  sinkopu koja ih je  jadne snašla u tim odsutnim trenucima).Odnosno tu je ministarstvo veselo pokazalo i da  se neke  propise  može  tumačiti  i u  korist nekih očito posebno podobnih pojedinaca,što u  prije  spominjanim  sudskim postupcima  koji su na upravnom sudu vođeni  protiv  ministarstva pak slučajno nije  bio slučaj.\n\nTako da  bi ovaj  pravilnik u  izuzetne  slučajeve morao ubrojiti  i pravo muzejskih restauratora  da  zvanje  steknu temeljem staža  provedenog u  struci,na  isti način  na koji to regulirao  pravilnik iz  2003.,te onaj iz 2009. (čl.36) oba nadležna za  one koji rade u HRZ,NSK,Hrvatskom državnom arhivu ili samostalno,da se  ne spominju i oni koji rade  u  upravi za  zaštitu kulturne  baštine.Ovo  može biti  regulirano i prijelaznom odredbom koja  bi važila 6 mjeseci ili godinu dana  ,odnosno u  tom  bi roku svi muzejski konzervatori restauratori i preparatori koji smatraju da su zakinuti  primjenom  propisa proizašlih iz  pripadajućeg  muzejskog zakonodavstva mogli zatražiti ovo prevođenje u zvanje,odnosno stjecanje  zvanja temeljem godina   provedenih na  radu u struci( uz napomenu da se u ovo mora  računati kako pripravnički  staž  tako i honorarni rad),te  eventualno  publiciranih  stručnih radova.\n\nRazvidno je i da predlagatelji u  bodovnoj  listi na  kraju pravilnika očigledno ne razumiju specifičnosti rada u  muzejskoj instituciji,te  smatraju  da  se  neke  stvari podrazumijevaju,što nikako ne može biti  slučaj - dapače ovaj  stav  može stvoriti  cijeli  niz prostora za najrazličija birokratska i kvazistručna te  tko zna  kakva  još sve  ne  tumačenja na  štetu restauratora i preparatora zaposlenih u muzejima.Pri radu u muzeju  restauratori ,odnosno  preparatori sve rade sami,od  nabave  materijala za rad, vođenja  pisane i  foto dokumentacije,konzerviranja restauriranja,preventivne zaštite,rada na  postavljanju i raspremanju izložbi,pakiranju i raspakiravanju predmeta  za  izložbe   van matične  institucije.Sve  bi ovo trebalo biti jasno  navedeno te  donositi primjeren broj bodova. i to tako da i oni koji rade u velikom muzeju državnog značaja i oni koji rade  u malom gradskom muzeju imaju barem  približno jednake mogućnosti za  stjecanje  viših zvanja,kažem barem jer  bi ovi uvjeti legalistički  gledano  morali  biti  isti.\n\nIstaknuo bi  i najvažniju razliku u  odnosu na  djelatnike  HRZ,NSK ,Hrvatskog državnog arhiva i one  koji rade  samostalno - muzejski restauratori u  principu ne  pišu elaborate,već dokumentaciju,te  za  njihov rad  nije nadležan konzervator,već kustos  zbirke na kojoj rade .\n\nNa  kraju bih napomenuo ono  što je  trebalo reći na  početku - zašto ministarstvo kulture  nije  obavijestilo redom sve  restauratore i preparatore zaposlene u  muzejima( ali  i sve  ostale zainteresirane ) o ovoj raspravi - izgleda  da   je strašno teško sačiniti mailing listu od  sto i još nešto ljudi...Tako da se  ne bi  čudio  da  im  javna  rasprava  kao uostalom i sve dosada  koristi tek kao kvazidemokratski paravan za  nametanje  vlastite volje,jer kod  nas  je  politika ipak iznad  svega - uloga  je  struke tek konzultativna...\n\nJoš  jedna  stvar - možda  ne  bi bilo loše  u pravilnik integrirati  sažete temeljne     principe  konzerviranja restauriranja kojih bi se svi koji rade na  zaštiti kulturne baštine trebali pridržavati. I  također u  pravilnik bi bilo dobro  uključiti i kodeks etičkog  ponašanja koji bi  morao uključivati  i mogućnost  prijave te sankcija za one koji ga  krše.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje, razmotreno, ne prihvaća se, predmetna materija nije predmet ovog Pravilnika."]
[4,"MARKO BULJAN","PRAVILNIK,\nII. STRUČNA ZVANJA","Nužno je da se Pravilnikom o stručnim zvanjima jasno definiraju ovlasti i djelokrug svakog pojedinog temeljnog i višeg stručnog zvanja. Ne postojanjem spomenutih definicija ostavlja se prostor za slobodno tumačenje i stvaranje \"nereda\" u struci, bilo unutar ili izvan ustanova.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, ovaj Pravilnik osigurava stručnu osposobljenost za obavljanje konzervatosrsko-restauratorskih poslova na zaštiti I očuvanju kulturnih dobara, a poslovi se razrađuju sistematizaciojom ovisno o ustanovi."]
[5,"INES KOKANOVIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 3.","Novim Pravilnikom potrebno je jasnije obrazložiti pojedina zvanja tj. njihove ovlasti u struci i prema tome primjenjivati ih za buduće konzervatore-restauratore. Slažem se sa komentarima kako je nužna visoka stručna naobrazba za samostalno obavljanje konzervatorsko-restauratorske djelatnosti te kako napredovanjem bez VSS nebi trebao biti omogućen isti.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, za sve razine obrazovanja predviđeno je stručno osposobljavanje prema tome i napredovanje."]
[6,"STELA CUNJAK","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 3.","Također se slažem da bi ovlasti prema stručnim zvanjima trebalo jasnije definirati. Stručna sprema koja omogućuje zvanje konzervatora-restauratora treba biti VSS koju jedinu i priznaje E.C.C.O, ENcoRE, i to bi trebalo biti definirano i primjenjivano od izlaska novog pravilnika za buduće konzervatore-restauratore. Također se slažem s komentarom kako osobama sa srednjom stručnom spremom ne bi ubuduće moglo biti napredovanjem omogućen samostalan rad na objektima pod zaštitom budući da je isto protivno preporukama već spomenutih organizacija kao i ICOM-a.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, za sve razine obrazovanja predviđeno je stručno osposobljavanje prema tome i napredovanje. Ističe se da je samo obavljanje konkretnih poslova predviđeno i Pravilnikom o izdavanju dopuštenja za obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, u kojem su predviđene određene vrste poslova i stručna naobrazba."]
[7,"HRVATSKO RESTAURATORSKO DRUŠTVO","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 3.","Pravilnikom trebaju biti jasno definirane razlike u ingerencijama temeljnih i viših stručnih zvanja To ne smije biti prepušteno tumačenju tvrtke ili institucije kojoj pojedinac pripada. Trenutno su bolje definirani kriteriji za stjecanje odgovarajućeg stručnog zvanja izraženi u bodovima, nego kvalifikacije i ingerencije koje se pojedinim zvanjem stječu. \nSmatramo da se novim Pravilnikom treba (pro futuro) \n- što ne zahvaća već prije dodijeljena i zaslužena stručna zvanja,\nograničiti napredovanje osoba koje su stekle temeljna stručna zvanja, a nemaju odgovarajuću visoku stručnu spremu za napredovanje u viša stručna zvanja. To jasno preciziraju i međunarodne smjernice:\n• E.C.C.O. PROFESSIONAL GUIDELINES: BASIC REQUIREMENTS FOR EDUCATION IN CONSERVATION/RESTORATION, 2004. \n• E.C.C.O.: COMPETENCES FOR ACCESS TO THE CONSERVATION-RESTORATION PROFESSION, 2011. \n• WORKSHOP ON OCCUPATIONAL COMPETENCY AND TITLE DEFINITIONS IN THE FIELD OF CONSERVATION AND RESTORATION 8 - 9 - 10 December 2016, Istanbul \nPravilnik treba jasno definirati i propisati raspon ingerencija temeljnih stručnih zvanja u odnosu na viša stručna zvanja, a odgovarajuća služba Ministarstva kulture treba osigurati provođenje toga u praksi tako da osobe nižih stručnih zvanja (temeljnih) smiju izvoditi poslove isključivo uz vodstvo i pod nadzorom osoba s višim stručnim zvanjima. \nZa samostalno obavljanje konzervatorsko-restauratorske djelatnosti visoka stručna naobrazba je nužna. Osobe s nižom stručnom spremom i u temeljnim stručnim zvanjima imaju u svojoj kategoriji tri stupnja napredovanja, a time i tri stupnja povećanja dohotka u državnim ili privatnim radnim organizacijama, prema Zakona o radu.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, za sve razine obrazovanja predviđeno je stručno osposobljavanje prema tome i napredovanje. Ističe se da je samo obavljanje konkretnih poslova predviđeno i Pravilnikom o izdavanju dopuštenja za obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, u kojem su predviđene određene vrste poslova i stručna naobrazba."]
[8,"Goran Pernjek","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 4.","Pravo na stjecanje stručnog zvanja restaurator ili konzervator tehničar trebali bi imati svi sa završenim bilo kojim srednjim obrazovanjem bez obzira na usmjerenje.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer određene vrste obrazovanja ne mogu raditi navedeni posao."]
[9,"MARKO BULJAN","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 5.","Članak 5, stavka 3, Za stjecanje stručnog zvanja viši restaurator tehničar specijalist treba pod uvjete dodati i \"odgovarajući diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij\" te tako omogućiti osobama VSS koji nisu završili studij konzervacije-restauracije da dobiju prihvatljivo stručno zvanje za obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.","Primljeno na znanje","Riječ je o zvanju za koje je predviđena viša stručna naobrazba, međutim nema zapreke da ga stekne osoba s visokom naobrazbom."]
[10,"Goran Budija","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 5.","Dodati stav(6)Iznimno, osoba koja je radila u muzejskoj instituciji i ima radno iskustvo od najmanje sedam godina rada na kulturnom dobru i obrazovanje propisano za stjecanje stručnog zvanja iz stavka 1. i 2. ovoga članka, stječe stručno zvanje viši restaurator tehničar odnosno viši konzervator tehničar","Nije prihvaćen","Ako se rade određeni poslovi u odgovarajćem obrazovanju, prema ovom Pravilniku može se napredovati, uz prilaganje odgovarajuće dokumentacije."]
[11,"SARA VLADIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 5.","Smatram da je dvije godine rada u užoj specijalnosti za stjecanje stručnog zvanja viši restaurator tehničar specijalist previše jer oni koji su završili neki od studija konzervacije i restauracije već u toku studija steknu nekoliko mjeseci iskustva (na sveučilištima i u vanjskim radionica koje se nalaze u arhivima, muzejima, Hrvatskom restauratorskom zavodu i sl. u Hrvatskoj i inozemstvu).","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, jer se ovdje radi o tome da se osim teoretskog obratovanja osigura i praktična osoposobljenost u struci koja se potvrđuje kroz stručni ispit."]
[12,"BARBARA JOKSIMOVIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Trebalo bi jasnije definirati dio rečenice:  „... odnosno s njim izjednačen studij...“.\n Također, smatram da bi uvjet za stjecanje zvanja konzervatora-restauratora trebao biti završen studij konzervacije-restauracije.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Bitno da se završetkom studija stječu temeljne kompetencije za određenu užu specijalnost."]
[13,"STELA CUNJAK","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Dosljedno kroz tekst treba stajati konzrvatorsko-restauratoski studij, umjesto restauratorski studij. Definirati koji je to \"drugi odgovarajući studij\" budući da taj izraz daje preširoku mogućnost interpretacije. \nPodsjećam da su preporue E.C.O.O.-a i ENcoRE-a da je preduvjet za stjecanje zvanja konzervator-restaurator isključivo studij konzervacije-restauracije i to onaj u trajanju od 5 godina, odnosno kvalifikacijski okvir 7. Budući da je Hrvatski kvalifikacijski okvir izjednačen s Europskim kvalifikacijskim okvirom.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, s obzirom da pravilnik predviđa restauratorski studij odnosno odgovarajući drugi studij što uključuje i konzervatorsko-restauratorski studij."]
[14,"BORIS DUNDOVIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Poštovani,\nUpozoravam na Članak 6, stavak 4, gdje se u ovom prijedlogu pojavio diskriminatoran uvjet da pristupnik ispitu za temeljno stručno zvanje konzervatora mora uvjete steći zaposlenjem u Upravi za zaštitu kulturne baštine Ministarstva kulture RH ili u Hrvatskom restauratorskom zavodu. Time su ostali zakinuti svi oni koji su uvjete do sada stjecali iskustvom rada na programima zaštite kulturnih dobara Ministarstva kulture kao vanjski (autorski) suradnici tih dviju institucija. Ministarstvo kulture, kao javna i državna institucija, mora moći omogućiti izlazak na ispit svima koji ispunjavaju stručne uvjete. Mjesto zaposlenja nije stručni uvjet.\nPotrebno je jasno razlikovati stručno zvanje od naziva radnog mjesta!\nNezamislivo je da, primjerice, Ministarstvo znanosti odbija omogućiti stjecanje znanstvenoga zvanja doktorima znanosti koji ispunjavaju uvjete, ali nisu zaposleni u njegovim znanstvenim institucijama.\nObjašnjenje da se uvijek mogu imati dopuštenja MK za rad na kulturnim dobrima nije dobro jer su to dvije apsolutno različite kategorije. Ovdje se radi o stručnom zvanju ne samo arhitekata, već i povjesničara umjetnosti i arheologa i kemičara, itd. Dakle, jasno je da je diskriminatornim uvjetima u Članku 6. sada onemogućeno stjecanje temeljnog stručnog zvanja svima onima koji kao akademski obrazovani stručnjaci rade s kulturnom baštinom u praksi, a koji nisu zaposleni u navedene dvije institucije.\nTakođer, upozoravam, uvjeti koji su navedeni ovdje ne podudaraju se s uvjetima navedenima u Članku 18., a formulacije rečenica su pravno i sintaktički nejasne, odnosno podložne pojedinačnim interpretacijama.\nArhitekata i povjesničara umjetnosti s temeljnim stručnim zvanjem konzervatora u Hrvatskoj ima ionako nasušno malo i oni su stoga prijeko potrebni. Što ovaj članak uvjetuje je dijametralno suprotno velikim potrebama za konzervatorima u istraživanju modela aktivnoga pristupa i interpretacije velikoga broja povijesnih zgrada i sklopova koji propadaju. Dakle, nova formulacija, uvedena u stavku 4, samo će omogućiti da stručnjaka s ciljanim konzervatorskim senzibilitetom bude još i manje.","Nije prihvaćen","Ne, prihvaća se. Za rad na kulturnim dobrima nije potrebno steći samo zvanje već se ove poslove može obavljati i kroz dopuštnje koje se izdaje temeljem posebnog pravilnika. A struka kozervatora se profilira kroz rad u navedenim institucijama i odnosi se na poslove koji se provode u tim institucijama (na dokumentaciji za obavljanje svih poslova za  obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara)"]
[15,"HRVATSKO RESTAURATORSKO DRUŠTVO","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Napredovanja treba razlučiti u okviru temeljnih stručnih zvanja jedna, a u okviru viših stručnih zvanja druga vrsta ovisno o kvalifikacijama. Konzervatori koji su završili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, su specijalisti u područjima usko vezanim za konzervatorsko-restauratorsku struku, kao što su kemičari, fizičari, biolozi i slično. (naš prijedlog tog zvanja - KONZERVATOR-SPECIJALIST) Konzervatori pak koji rade u Ministarstvu kulture (povjesničari, arhitekti) prema Zakonu i pravilnicima rada i napredovanja u državnim službama imaju riješena napredovanja, koja su: - vježbenik (do državnog ispita) - stručni suradnik (nakon ispita) - stručni savjetnik - viši stručni savjetnik. To je sistematizacija prema klasifikaciji znanstvenih zvanja (znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik i znanstveni savjetnik). Da bi se precizno odvojilo jedne od drugih \"konzervatora\" predlažemo da se uz konzervatore iz nižih stručnih zvanja doda riječ tehničar, a u nazivu konzervatora iz viših stručnih zvanja doda riječ specijalist. Hoće li zvanje tih osoba glasiti konzervator-specijalist, kemičar ili samo: konzervator-kemičar može preciznije definirati stručno povjerenstvo Ministarstva kulture.","Nije prihvaćen","Nazivi su rađeni s obzirom na stručnu spremu i prepoznatljivi su s obzirom na stručnu spremu."]
[16,"HRVATSKO RESTAURATORSKO DRUŠTVO","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Sami nazivi pojedinih temeljnih i viših stručnih zvanja nisu najidealnije izabrani. Prijedlog radne grupe HRD-a pojednostavljuje i shvatljivije obrazlaže zvanja. Prijedlog je predočen Ministarstvu kulture prije godinu dana\nte se odnosi isključivo na nova zapošljavanja i nova stjecanja stručnih zvanja, što nikako ne utječe na dosadašnja stručna zvanja kolega koji već rade u struci. \n\n          TEMELJNA STRUČNA  ZVANJA - srednjoškolska stručna sprema ili preddiplomski studij\n          BEZ PRAVA NA SAMOSTALNI RAD na kulturnom dobru\n\nI • restaurator-tehničar\n        • konzervator-tehničar  \n     \nII •       viši restaurator tehničar\n        • viši konzervator tehničar\n\nIII • viši  rest. tehničar II stupnja - ili viši rest. tehničar majstor\n        • viši konz. tehničar II stupnja - ili viši konz. tehničar majstor\n\n          VIŠA STRUČNA  ZVANJA - samo diplomski ili preddiplomski i diplomski integrirani sveučilišni studij\n          SA PRAVOM NA SAMOSTALNI RAD na kulturnom dobru, odnosno ishodovanju LICENCE\n\nI • konzervator-restaurator\n        • konzervator-specijalist       (kemičar, biolog, fizičar, fotograf...)\n\nII • viši konzervator-restaurator\n        • viši konzervator specijalist      (kemičar, biolog, fizičar, fotograf...)\n\nIII • konzervator-restaurator savjetnik\n        • konzervator specijalist savjetnik    (kemičar, biolog, fizičar, fotograf...)\n\nOvdje je u nazivlju jasno i praktično odvojen konzervator-restaurator sa završenim restauratorskim studijem od stručnjaka usko povezanih sa radom na kulturnim dobrima, ali različitih struka  - tu vrijedi onaj dodatak: \"odnosno drugim odgovarajućim diplomskim sveučilišnim studijem\"","Nije prihvaćen","Ne prihaća se, ovo pitanje uređeno je Pravilnikom o izdavanju dopuštenja za obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[17,"KREŠIMIR BOSNIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Poštovani, \nsve pohvale za stavak 2 članka 6 u ovome prijedlogu pravilnika, koji predstavlja velik napredak u odnosu na ranije važeće propise. Nadalje, predlažem članak dodatno unaprijediti definiranjem sadržaja pojma \"drugi odgovarajući studij\" u stavku 1,  kao i zamjenu pojma \"restauratorski studij\" pojmom \"studij konzervacije - restauracije\".","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, s obzirom da pravilnik predviđa restauratorski studij odnosno odgovarajući drugi studij što uključuje i konzervatorsko-restauratorski studij."]
[18,"Zvjezdana Jembrih","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","izv.prof.mr.art. Zvjezdana Jembrih, predstojnica Katedre za restauriranje umjetnina Akademije likovnih umjetnosti Sveučilišta u Zagrebu, u ime i s punom podrškom članova Katedre,\ni izv.prof.dr.sc. Vladan Desnica, pročelnik Odsjeka za konzerviranje i restauriranje umjetnina Akademije likovnih umjetnosti Sveučilišta u Zagrebu, u ime i s punom podrškom članova Odsjeka:\n\nNaš zahtjev je da se iz Članka 6. ukloni dio rečenice: „... odnosno s njim izjednačen studij...“.\nNaime, unatoč postojećem sveučilišnim studijima:\n\"Studiju konzerviranja i restauriranja umjetnina\" na Odsjeku za konzerviranje i restauriranje umjetnina (1997.) na Akademiji likovnih umjetnosti Sveučilišta u Zagrebu,\n\"Studiju konzervacije-restauracije\" na Odsjeku za konzervaciju-restauraciju (1997.) na Umjetničkoj akademiji u Splitu i\n\"Studiju za restauraciju i konzervaciju\" na Odjelu za umjetnost i restauraciju (2005.) na Sveučilištu u Dubrovniku,\njoš uvijek je prema prijedlogu Pravilniks dozvoljeno pristupanje temeljnom stručnom zvanju konzervator-restaurator s “izjednačenim studijem”.\nE.C.C.O i ENCoRE u svojim dokumentima za zvanje konzervator-restaurator propisuju magisterij (MA) isključivo konzervatorsko-restauratorskog sveučilišnog studija, odnosno integrirani petogodišnji studij. Kako je Republika Hrvatska dio Europske unije smatramo da se struka što prije treba usuglasiti sa stanjem u Europi. \n\nPredlažemo također da se stažiranje za osobe koje koje su završile studij konzerviranja-restauriranja te stekle zvanje magistra konzerviranja-restauriranja (integrirani petogodišnji studij) smanji na jednu godinu obzirom na stečene kompetencije ugrađene u studijski program.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se s obzirom da se na drugim studijima stječu temeljna zvanja i uže specijalnosti te postoji daljnje profiliranje kroz praksu unutar institucija."]
[19,"Mladen Culic","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Za stjecanje zvanja konzervatora-restauratora treba jednostavno definirati da je temeljni uvjet završen studij konzervacije-restauracije.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se s obzirom da se na drugim (odgovarajućim) strudijima stječu temeljna zvanja i uže specijalnosti te postoji daljnje profiliranje kroz praksu unutar institucija.(npr. tehnološki, kemijski isl.)"]
[20,"MIROSLAV GAŠPAROVIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","2. U čl. 6 Pravilnika predlaže se ukidanje obaveznog mjesta rada kako bi se pristupilo ispitu za stjecanje zvanja konzervator. \nObrazloženje:\nAko ispitu mogu pristupiti samo djelatnici Uprave za zaštitu kulturnih dobara i Hrvatskog restauratorskog zavoda, time se ograničava mogućnosti svim ostalim dionicima u procesu zaštite kulturnih dobara da pristupe ispitu i time potvrde svoju stručnost. Djelatnici Uprave za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara prema sadašnjim propisima nisu obvezni pristupiti ispitu. Ispit je obvezan samo za djelatnike Hrvatskog restauratorskog zavoda (one koji nisu restauratori) iz čega, prema prijedlogu ovog pravilnika, proizlazi da će Hrvatski restauratorski zavod održavati ispite sam sebi. \nNadalje, ako ispitu mogu pristupiti samo djelatnici gore navedenih institucija, to znači da djelatnici Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirode nisu konzervatori niti mogu pristupiti ispitu.","Prihvaćen","Prihvaća se te je članak 6. Pravilnika usklađen s člankom 101. Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Stručna zvanja moraju steći osobe koje obavljaju restauratorsko konzervatorske poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara u javnim ustanovama za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara i u drugim specijaliziranim pravnim osobama kojima su osnivači Republike hrvatska, županija, Grad Zagreb, gradovi i općine. Za stjecanje zvanja potrebno je dvije godine kontinuiranog rada u stuci za konzervatore su to specifični poslova koji se provode u navedenim institucijama. zvanje mogu steći i oni koji nisu stalni zaposlenici tih institucija već rade na određeno vrijeme (uz ugovor) Zaposlenici koji stječu stručno iskustvo u Upravi za zaštitu kulturne baštine za stjecanje zvanja propisanih ovim Pravilnikom također moraju zadovoljiti iste uvjete sukladno procedure za utvrđivanje stručne osposobljenosti.\n\nNapominjemo da se stručni ispiti samo fizički održavaju u Hrvatskom restauratorskom zavodu, a provodi ih povjerenstvo koje imenuje minister culture."]
[21,"MARKO BULJAN","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","U Članku 6., stavka 1, predlažem precizirati uvjet „drugi odgovarajući“ navođenjem koji su to drugi odgovarajući studiji za stjecanje navedenog zvanja, odnosno koji su to s njim izjednačeni studiji. \nMišljenja sam da zvanje konzervator-restaurator, pod takvim nazivom, mora biti rezervirano samo za osobe sa završenim konzervatorsko-restauratorskim studijem. Drugi studiji prema užoj specijalnosti koji nisu završili konzervatorsko-restauratorski studij, mogu se prijaviti za stručno zvanje viši restaurator tehničar specijalist (ili osmisliti neki drugi prihvatljivi naziv) i tom zvanju onda treba omogućiti dobivanje uvjerenja za temeljno stručno zvanje za uže specijalnosti za koje ne postoji konzervatorsko-restauratorski studij. Tako bi se postigao pravedniji sustav dodjele zvanja s obzirom na završeni studij.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se s obzirom da se na drugim (odgovarajućim) strudijima stječu temeljna zvanja i uže specijalnosti te postoji daljnje profiliranje kroz praksu unutar institucija.(npr. tehnološki, kemijski isl.)"]
[22,"NIKOLA RADOŠEVIĆ","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 6.","Poštovani, u članku 6, stavcima 1), 2) i 3) se prilikom definicije uvjeta stjecanja stručnog zvanja konzervator-restaurator za odgovarajući studij provlači naziv „restauratorski studij“ (npr. Izvadak iz stavka 1) ovoga članka; „(1) Za stjecanje stručnog zvanja konzervator-restaurator uvjet je odgovarajući studij prema užoj specijalnosti: završen restauratorski studij odnosno drugi odgovarajući preddiplomski i diplomski sveučilišni studij“), što nije dovoljno precizno s obzirom da se u nazivlju svakog „odgovarajućeg“ studija u RH nalazi pripadajući naziv studij konzervacije-restauracije, iz čega proizlazi da osposobljeni stručnjaci koji završe spomenute studije steknu odgovarajuću titulu, izrijekom diplomirani konzervator-restaurator (prije), odn. magistar/a konzervacije-restauracije (recentno), a ne diplomirani restaurator, odn. magistar/a restauracije. Kako ne bi bilo konfuzije oko nazivlja, preporučam ispravak naziva studija u studij konzervacije-restauracije, ili studij konzerviranja-restauriranja sustavno kroz pravilnik.\n\nNadalje, u stavku 4) ovoga članka, za stjecanje stručnog zvanja konzervator (izvadak iz stavka 4); „Za stjecanje stručnog zvanja konzervator uvjeti su: završen odgovarajući preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odnosno s njim izjednačen studij...“) se, za razliku od stavka 1) ovoga članka nigdje ne navodi koji je odgovarajući studij uvjet za stjecanje zvanja, a koji su to izjednačeni studiji.  Je li osnovni uvjetovani studij konzervacije-restauracije, ili pak studij arhitekture, povijesti umjetnosti, etnologije, strojarstva, aeronautike (karikiram) itd.? Po mom skromnom mišljenju nenavođenjem izrijekom odgovarajućeg osnovnog studija ostavlja se puno prostora za osobnu ili instiucionaliziranu interpretaciju, što može izazvati štetne posljedice i komplikacije. Preporučio bih da se kao i za zvanje konzervatora-restauratora, za zvanje konzervatora definira temeljni odgovarajući završeni studij(i) kao uvjet.","Prihvaćen","Ne prihvaća se, navedeni studiji postoje pod  različitim imenima u Hrvatskoj i u inozemstvu, tako da predloženo nije potrebno."]
[23,"Goran Budija","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 7.","Dodati stav (7) Iznimno, stručno zvanje iz stavka 1. i 2. ovoga članka može steći i osoba koja radi u muzejskoj instituciji najmanje  12 godina , te ima obrazovanje propisano za stjecanje stručnog zvanja iz članka 5. stavka 3. i 4. ovoga Pravilnika  \n\nDodat i stav (8)  Iznimno, stručno zvanje iz stavka 3. i 4. ovoga članka može steći i osoba koja radi u muzejskoj instituciji najmanje  7 godina , te ima obrazovanje propisano za stjecanje stručnog zvanja iz članka 5. stavka 3. i 4. ovoga Pravilnika","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. stavkom 5. i 6. predviđeno je da se može napredovati što uključuje i muzeje."]
[24,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 8.","Upozorio bih na Vaše i buduće tumačenje \"akademski stupanj doktora znanosti iz područja konzervatorske ili konzervatorsko-restauratorske djelatnosti\" iz stavka 3, posebice kad se uzme u obzir da doktorat u području konzervacije-restauracije po sebi ne postoji - kako u Hrvatskoj, tako ni u inozemstvu. (Za konzervatore je ovo tumačenje razumljivo jer za zanimanja iz članka 26. postoje doktorski studiji).\nUpravo imajući u vidu interdisciplinarnost konzervatorsko-restauratorske struke, osobe koje su stjecale ili imaju namjeru steći akademski stupanj doktora znanosti najčešće odabiru područja znanosti u kojem mogu proširiti svoja znanja ili struku općenito (povijest umjetnosti, prirodoslovne znanosti, informacijske znanosti itd.), ali koja se tek u nekom obliku dotiču područja konzervatorsko-restauratorske djelatnosti. Stoga sugeriram da bi to trebalo malo bolje definirati kako u budućnosti ne bi došlo do (mogućih) nesuglasica.\nTakođer smatram kako navedena mogućnost ne bi trebala biti isključivo vezana ovim člankom, tj. samo za osobe žele steći zvanje višeg konzervatora-restauratora. Postoje kolege koje se bave kvalitetnim doktorskim istraživanjima (iz prethodno navedenih područja), a koje namjeravaju tek steći temeljno zvanje ili pak napredovati na stručno zvanje savjetnika.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Svrha ovoga pravilnika određena je poslovima koji se obavljaju poslovima konzervatorsko-restauratorske djelatnosti."]
[25,"Goran Budija","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 8.","Dodati kao stav (5) ) Iznimno, osoba koja  radi u  muzejskoj instituciji najmanje  sedam  godina  ,te  ima temeljno stručnog zvanje iz članka 6. ovoga Pravilnika, stječe stručno zvanje viši konzervator-restaurator","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer se ovaj Pravilnik i odnosi jedanko i na osobe zaposlene u muzejima."]
[26,"Goran Budija","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 9.","Dodati stav  (4) Iznimno, osoba koja radi u muzejskoj instituciji i ima odgovarajuće radno iskustvo od najmanje dvanaest godina rada na kulturnom dobru i obrazovanje propisano za stjecanje odgovarajućeg temeljnog stručnog zvanja iz članka 6. ovoga Pravilnika , stječe stručno zvanje konzervator-restaurator savjetnik","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer se ovaj Pravilnik i odnosi jednako i na osobe zaposlene u muzejima."]
[27,"Arheološki muzej Istre","II. STRUČNA ZVANJA,\nČlanak 9.","Možda odabrati drugačiji termin od \"najsloženije poslove na zaštiti ...\" ili izbaciti riječ \"najsloženije\". Na koji se način definira \"složenost\" odnosno \"naj-složenost\" zahvata?","Prihvaćen","prihvaćeno"]
[28,"BARBARA JOKSIMOVIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 11.","Slažem se sa prethodnim komentarom, trebalo bi jasno definirati rok imajući na umu mogućnosti izvođenja radova na pojedinim objektima. \n Smatram kako nije realno da praktični stručni rad s pisanom radnjom mora biti iz godine u kojoj se polaže stručni ispit.","Nije prihvaćen","Razmotreno, ne prihvaća se, za odabir radnje odgovorno je povjerenstvo koje odobrava radnju i mentora."]
[29,"ANA DUKIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 11.","Nigdje se ne spominje (koliko ja vidim) uvjet da radovi tj. zahvat opisan u praktičnom stručnom radu ne smije biti stariji od godinu dana, tj. mora biti iz tekuće godine. Ja osobno smatram da bi trebalo uvesti neki realniji rok, s obzirom da je pri samom isčekivanju pravilnika prošlo već godinu dana. Svakako bi nekakav rok trebalo definirati.","Prihvaćen","Razmotreno, ne prihvaća se, za odabir radnje odgovorno je povjerenstvo koje odobrava radnju i mentora."]
[30,"MARKO BULJAN","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 12.","Članak 12., stavka 2, trebala bi se nadopuniti s uvjetom da bar jedan od četiri člana povjerenstva koje imenuje ministar nadležan za kulturu iz reda stručnjaka za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara mora biti konzervator-restaurator.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, napominjemo da stručnjake imenuje ministar iz reda stručnjaka za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara što uključuje i konzervatore-restauratore."]
[31,"KREŠIMIR BOSNIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 12.","Poštovani, nigdje se ne navodi da u povjerenstvu za polaganje stručnog ispita za zvanje  konzervatora - restauratora ili pak konzervatora, od 5 članova (među kojima je jedan pravnik) mora biti barem jedan konzervator - restaurator. Na taj način se omogućava apsurdna situacija da o stjecanju stručnog zvanja odlučuju ljudi koji ga ni sami nemaju.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, napominjemo da stručnjake imenuje ministar iz reda stručnjaka za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara što uključuje i konzervatore-restauratore."]
[32,"Mladen Culic","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 12.","Povjerenstvo mora biti preciznije definirano, tj. zvanja i stručnost članova, te da čim više budu iz same struke, najbolje je da 3 člana obavezno budu profesori u višim zvanjima s postojećih studija konzervacije-restauracije. Članove predstavnike tri studija konzervacije-restauracije biraju njihovi odsjeci Odsjeci,  a predsjednika i još jednog člana ( pravne struke ) imenuje Ministarstvo.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, napominjemo da stručnjake imenuje ministar iz reda stručnjaka za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara što uključuje i predloženo."]
[33,"KREŠIMIR BOSNIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","Poštovani, \nkomentar se odnosi isključivo na stavak 5 u članku 15 Pravilnika, u kojem se Hrvatski restauratorski zavod proglašava organizatorom postupka polaganja stručnog ispita. Unatoč isključivo pozitivnim iskustvima  koja sam stekao u dosadašnjoj suradnji s navedenom ustanovom, načelno smatram da je opasno prepustiti organizaciju stručnog ispita ustanovi koja malim i srednjim poduzetnicima na području konzervacije - restauracije konkurira na tržištu. Čak štoviše, držim da nije u duhu \"zdravog\" tržišnog natjecanja niti jednu ustanovu postaviti u povlašten položaj spram ostalih na bilo koji način. Ukoliko bi, hipotetički, Hrvatski restauratorski zavod ugovarao poslove izravno s Upravom za zaštitu kulturne baštine Ministarstva kulture, te bio isključen iz bilo kakve tržišne \"utakmice\", odnosno onemogućen u natjecanju za projekte privatnih investitora, jedinica lokalne samouprave, udruga ili vjerskih zajednica,  u predloženoj odredbi članka 15, stavka 5 doista ne bi bilo ništa sporno.","Primljeno na znanje","Razmotreno, napominjemo da se stručni ispiti samo fizički održavaju u Hrvatskom restauratorskom zavodu, a provodi ih povjerenstvo i ispitivači koje imenuje ministar kulture."]
[34,"ANA DOLJANIN","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","Članak 15. stavka 5. \nMnogi od nas su tijekom školovanja, stručnog usavršavanja i/ili radnog staža imali prilike surađivati s Hrvatskim Restauratorskim Zavodom i/ili biti mentorirani od strane stručnjaka iz iste Ustanove. Vjerujem da nije bilo preveć negativnih iskustava, a svjedočim iz vlastitog primjera da su to uglavnom bila vrlo poučna i hvale vrijedna mentoriranja i poslovne suradnje, što bi mogli potvrditi i drugi mali i srednji poduzetnici te tzv. autorci. Međutim, referirajući se na komentar kolege Buljana i kolege Radoševića, mišljenja sam da ne bi trebalo provesti izmjene vezane uz Tijelo koje sprovodi polaganje stručnih ispita te izdaje dopuštenja i Licence za rad na kulturnim dobrima, tj. mišljenja sam da je nužno da i dalje to bude središnje tijelo državne uprave tj. Ministarstvo kulture RH s obzirom na to da ne sudjeluje u tržišnom natjecanju za razliku od HRZ-a.\nU slučaju da se provedu izmjene pravilnika na način da se polaganje stručnih ispita i izdavanja Dopuštenja za rad provode pod HRZ-om, kreira se sistem unutar kojega ista Ustanova školuje, mentorira, procjenjuje, ocjenjuje, izdaje dopuštenja za rad ili ih osporava te odbija, kako vlastitim zaposlenicima tako i zaposlenicima konkurentskih malih, srednjih poduzetnika i obrta istovremeno se ravnopravno natječući s istima na tržištu. Na taj način može doći do stanovitog odstupanja od članka 49. Ustava RH o Poduzetničkoj i tržišnoj slobodi te jednakom pravnom položaju na tržištu, te članka 292. o nezakonitom pogodovanju Kaznenog zakona.","Primljeno na znanje","Razmotreno, napominjemo da se stručni ispiti samo fizički održavaju u Hrvatskom restauratorskom zavodu, a provodi ih povjerenstvo i ispitivači koje imenuje ministar kulture."]
[35,"Zvjezdana Jembrih","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","izv.prof.mr.art. Zvjezdana Jembrih, predstojnica Katedre za restauriranje umjetnina Akademije likovnih umjetnosti Sveučilišta u Zagrebu, u ime i s punom podrškom članova Katedre,\ni izv.prof.dr.sc. Vladan Desnica, pročelnik Odsjeka za konzerviranje i restauriranje umjetnina Akademije likovnih umjetnosti Sveučilišta u Zagrebu, u ime i s punom podrškom članova Odsjeka:\n\nObzirom da predlažemo da se stažiranje za osobe koje koje su završile studij konzerviranja-restauriranja te stekle zvanje magistra konzerviranja-restauriranja (integrirani petogodišnji studij) smanji na jednu godinu obzirom na stečene kompetencije ugrađene u studijski program, u prijavi za polaganje stručnog ispita prilažu se dokumenti stečeni u razdoblju od jedne godine.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, s obzirom na složenost poslova na kulturnim dobrima stav je konzervatorsko-restauratorske struke da je za stjecanje zvanja potrebno 2 godine iskustva"]
[36,"MIROSLAV GAŠPAROVIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","čl. 15, čl. 18 stavak 1, podstavak c) i čl. 33, stavak 3, podstavak 7 predlaže se dodati:\nRestauratori koji izvode konzervatorsko-restauratorske poslove na predmetima koji su dio muzejskih zbirki trebaju dostaviti izvješća potvrđena od ravnatelja muzeja ili galerije. \nObrazloženje:\nBudući da se u Zakonu o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (NN 69/99, NN 151/03; NN 157/03 Ispravak, NN 87/09, NN 88/10, NN 61/11 , NN 25/12, NN 136/12 , NN 157/13,NN 152/14, 44/17 i 90/18) čl. 94, čl. 98 i čl. 101, konzervatorsko-restauratorski radovi na predmetima iz muzejskih zbirki tretiraju kao redovna djelatnost muzeja, a time nisu predmet Rješenja o prethodnom odobrenju, restauratori koji izvode radove na predmetima iz muzejskih zbirki ne moraju tražiti potvrdu nadležnog konzervatorskog odjela za elaborate i izvještaje o tim radovima. Slijedom navedenog restauratori koji su zaposleni u muzejima ne mogu ispuniti uvjet propisan u gore citiranim stavcima.","Prihvaćen","prihvaćeno"]
[37,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","Slijedom mog komentara za članak 8, koji ste tiče akademski stupanj doktora ili magistra znanosti za osobe koje žele steći zvanje višeg konzervatora-restauratora, zašto sad pri kraju stavka 1 ovog članka zahtjevate dokaze o tome za pristupnike koji pristupaju temeljnom zvanju - Bez da ste u članku 6 (za konzervatore-restauratore) ponudili istu pogodnost kao i u članku 8? \nMišljenja sam kako bi, po uzoru na članak 8, trebale postojati iste pogodnosti i u članku 6 i članku 9 jer magisterij ili doktorat znanosti koji se nekom mjerom tiče konzervatorsko-restauratorske djelatnosti nije nimalo zanemariv doprinos i uspijeće za struku. Štoviše, riječ je o osobama koji su npr. razvili nove ili unaprijedili postojeće dijagnostičke metode unutar neke uže specijalizacije, i kao takve bi svakako trebale biti priznate. \nDakako, problem će se zasigurno pojaviti kod vrednovanja takvih doprinosa struci kao i tumačenja što je to \"dokorat u području konzervacije-restauracije\" (zbog njene interdisciplinarnosti) od strane izabranih članova u imenovanim Povjerenstvima, a koji ne posjeduju ekvivalentni akademski stupanj (iz istog područja uže specijalizacije).\n\nDa li je stavkom 2 nužno ograničiti mogućnosti pristupnicima koji su konzervatorsko-restauratorske poslove obavljali izvan Europske unije? Naime, zamislite da se iskustvo rada na projektima konzervacije-restauracije arheoloških nalazišta u Egiptu, Kini, ili pak u drugim zemljama izvan EU-a, smatra nevažečim? Gdje tu spada iskustvo rada stečeno usavršavanjem na institucijama u Švicarskoj ili Engleskoj (ukoliko Brexit stupi na snagu)? \nSmatram da u interesu napretka konzervatorsko-restauratorske struke i Hrvatske općenito ne bi trebalo postavljati \"zemaljske\" granice.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\nNe prihvaća se, na kulturnim dobrima može se raditi i temeljem Dopuštenja za rad na kulturnim dobrima, dakle ne rade samo osobe koje imaju stečeno stručno zvanje."]
[38,"NIKOLA RADOŠEVIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","Poštovani, umjesto naziva \"restauratorski studij\" bilo bi ispravnije, preciznije i manje konfuzno koristiti izraz \"studij konzervacije-restauracije\" ili \"studij konzerviranja-restauriranja\".\n\nTakođer, u stavku 5) ovoga članka stoji; \"Prijavu za polaganje A. Općeg dijela, odnosno A. Općeg i B.2. Posebnog dijela ispita iz Priloga 1. ovog Pravilnika za pristupnike sa završenim restauratorskim studijem koji su radno iskustvo stekli u srodnoj užoj specijalnosti u odnosu na specijalnost stečenu visokim obrazovanjem, sa svim prilozima pristupnik podnosi Hrvatskom restauratorskom zavodu koji organizira postupak polaganja ispita prema pristiglim zahtjevima, najkasnije šest mjeseci prije ispitnog roka.\".\nIako je Hrvatski restauratorski zavod javna ustanova u kulturi, također je i ustanova koja se tržišno natječe za projekte, pa se nužno nameće pitanje transparentnosti u odnosu prema određenim polagačima, na koje bi se moglo gledati kao na konkurenciju. Pitanje je naravno, hipotetske prirode, ali etične implikacije koje iz toga nužno proizlaze se ne bi smjele olako odbaciti bez sustavnog promišljanja, argumentiranja i jamstava.","Nije prihvaćen","Za navedeno zvanje postoji širok spektar užih specijalnosti ovisno o vrsti kulturnog dobra tako da nije moguće popisati sve studije.\n\n\nRazmotreno, napominjemo da se stručni ispiti samo fizički održavaju u Hrvatskom restauratorskom zavodu, a provodi ih povjerenstvo i ispitivači koje imenuje ministar kulture."]
[39,"MARKO BULJAN","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 15.","Članak 15. stavka 5, hoće li se Hrvatski restauratorski zavod naći u sukobu interesa ako preuzme na sebe održavanje ispita za dodjelu stručnih zvanja za obavljanje konzervatorsko-restauratorskih poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, temeljem činjenice da se radi o ustanovi koja je prisutna na tržištu (javlja se na javne natječaje za dodjelu poslova u konzervaciji-restauraciji, a na koje se mogu javiti i licencirane konzervatorsko-restauratorske firme, obrti i sl., kao i samostalni konzervatori-restauratori)?","Primljeno na znanje","Razmotreno, napominjemo da se stručni ispiti samo fizički održavaju u Hrvatskom restauratorskom zavodu, a provodi ih povjerenstvo i ispitivači koje imenuje ministar kulture."]
[40,"MIROSLAV GAŠPAROVIĆ","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 18.","čl. 15, čl. 18 stavak 1, podstavak c) i čl. 33, stavak 3, podstavak 7 predlaže se dodati:\nRestauratori koji izvode konzervatorsko-restauratorske poslove na predmetima koji su dio muzejskih zbirki trebaju dostaviti izvješća potvrđena od ravnatelja muzeja ili galerije. \nObrazloženje:\nBudući da se u Zakonu o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (NN 69/99, NN 151/03; NN 157/03 Ispravak, NN 87/09, NN 88/10, NN 61/11 , NN 25/12, NN 136/12 , NN 157/13,NN 152/14, 44/17 i 90/18) čl. 94, čl. 98 i čl. 101, konzervatorsko-restauratorski radovi na predmetima iz muzejskih zbirki tretiraju kao redovna djelatnost muzeja, a time nisu predmet Rješenja o prethodnom odobrenju, restauratori koji izvode radove na predmetima iz muzejskih zbirki ne moraju tražiti potvrdu nadležnog konzervatorskog odjela za elaborate i izvještaje o tim radovima. Slijedom navedenog restauratori koji su zaposleni u muzejima ne mogu ispuniti uvjet propisan u gore citiranim stavcima.","Prihvaćen","Prihvaćeno"]
[41,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 26.","Ukoliko niste upoznati sa programima studija konzervacije i restauracije u Hrvatskoj, uža specijalnost konzervacije-restauracije na predmetima od kože je pridružena specijalizaciji konzervacije-restauracije predmetima od papira (npr. pergament), a ne predmetima od tekstila, pa bi ovo trebalo korigirati sukladno tome. Naime, takva podjela je usustavljena i u gotovo svim drugim zemljama (izuzev npr. studija u Beču i Torinu), gdje osobe/studenti iz područja konzervacije-restauracije tekstila (opcionalno) imaju mogućnost dodatne edukacije u obliku tečajeva/seminara za specijalizaciju i na materijalima od kože.","Prihvaćen","Razmotreno i preformulirano"]
[42,"MARKO BULJAN","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 26.","U Članku 26. stavka 1, predlažem nadopunu teksta kojom se dodaju uže specijalnosti i za zvanje viši restaurator tehničar specijalist, kojima se onda nude samo određena zanimanja kojih nema na studijima konzervacije-restauracije (npr. predmeti umjetničkog obrta, analogni i digitalni materijal umjetničkog i povijesnog karaktera itd.). Ostale uže specijalnosti za zvanja konzervator-restaurator trebaju biti isključivo za osobe sa završenim studijem konzerviranja-restauriranja.","Primljeno na znanje","Razmotreno, stav najvećeg dijela struke je predloženi pravilnik."]
[43,"Goran Budija","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 26.","Koliko  vidim  na  popisu nema  predmeta tehničke i industrijske baštine.Mislim da uz neke  specijalnosi treba  dodati dali se radi o povijesnim ili arheološkim  predmetima,znači povijesni  predmeti od  metala, odnosno arheološki predmeti od metala, jer  način rada na  spomenutim je grupama  predmeta sasvim  drugačiji,ono što je na  povijesnim  predmetima  prihvatljivo na arheološkim može  biti čista  devastacija,postupci  prihvatljivi u  obnavljanju arhitektonske  baštine mogu pa k na  povijesnoj baštini biti čista destrukcija,isto važi  i za  keramiku te  staklo, predmete od tekstila i kože,kamena,slike  na   zidu ili platnu te dasci odnosno papiru .Treba precizno i jasno  odrediti što tko zna i  može raditi a ne  dozvoljavati razna  svaštarenja,odnosno konzerviranje restauriranje  opće prakse.\n\nKod prevođenja u zvanje  osoba  koje  su radile u  muzejima posebnu pažnju treba  posvetiti onima koji su  stekli  zvanje restaurator metala,  stakla i keramike.Dok je kod  preparatora ovo od početka  bilo razdvojeno kod restauratora je  zbog definitivne  inertnosti  određenih  osoba,odnosno kvazi sustava  ovo ostalo kao jedna  specijalnost, no u  pricipu  su  osobe  koje su to zvanje  stekle  specijalisti za samo jedan od  ova  3   materijala,uz napomenu  da obavezno treba  definirati radi li se o  povijesnim  predmetima ili predmetima  kopnene arheologije odnosno  hidroarheološkom  materijalu.Ako netko  radi  na povijesnim predmetima  a smatra da zna  raditi  i  na  arheološkim  predmetima onda  neka  položi  dopunski  stručni ispit za  spomenuti materijal,i to  kopneni nalazi kao jedna  specijalnost  a    hidroarheološki materijal  kao  druga   posebna specijalnost( i obratno ako netko radi na  arheološkom  materijalu smatra  da  zna  raditi i sa povijesnim  predmetima ).","Primljeno na znanje","Razmotreno i preformulirano."]
[44,"Arheološki muzej Istre","III. STJECANJE TEMELJNIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 26.","Možda bi uže specijalnosti za zvanje konzervator-restaurator trebalo pojednostavniti. Postoje preklapanja materijala koja su zbunjujuća. \"predmeti od metala\" su odvojeni od \"predmeti zlatarskog i filigranskog obrta\" te od \"predmeti iz arheološkog konteksta (metal)\" iako bi osoba osposobljena za rad na metalu trebala moći obrađivati metal iz svih tih užih specijalnosti. \"Predmeti umjetničkog obrta\" se također preklapaju sa raznim skupinama, iako bi restaurator-konzervator trebao moći pristupiti umjetničkoj keramici jednako kao i npr. arheološkoj ili etnografskoj. \"Etnografski predmeti od raznih materijala\" kao i \"predmeti iz arheološkog konteksta\" također se preklapaju s mnogim drugim skupinama. Preusko označavanje specijalnosti možda bi osobe moglo onemogućiti u prelasku iz jedne institucije u drugu ili pak u privatnom obrtu bi npr. restaurator-konzervator etnografskih predmeta bio onemogućen u konkurenciji javljanja na poziv za restauratorsko-konzervatorske zahvate na predmetima od tekstila i kože iako i teoretski i praktično zna obrađivati takve predmete.\nKod grupacije materijala poput arheolološkog, umjetničkog, etnografskog, nedostaje kamen kao materijal, a u svim navedenim skupinama (posebno u arheološkoj) kameni predmeti su neizostavni, kao što su neizostavni i ulomci mozaika i inkrustacija od tvrdog kamena. \nIsto se može reći za štuko. U arheološkom kontekstu ulomci oslikanih žbuka, fresaka i štuko dekoracija česti su nalazi.","Primljeno na znanje","Razmotreno i preformulirano."]
[45,"MIROSLAV GAŠPAROVIĆ","V. STJECANJE VIŠIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 33.","čl. 15, čl. 18 stavak 1, podstavak c) i čl. 33, stavak 3, podstavak 7 predlaže se dodati:\nRestauratori koji izvode konzervatorsko-restauratorske poslove na predmetima koji su dio muzejskih zbirki trebaju dostaviti izvješća potvrđena od ravnatelja muzeja ili galerije. \nObrazloženje:\nBudući da se u Zakonu o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (NN 69/99, NN 151/03; NN 157/03 Ispravak, NN 87/09, NN 88/10, NN 61/11 , NN 25/12, NN 136/12 , NN 157/13,NN 152/14, 44/17 i 90/18) čl. 94, čl. 98 i čl. 101, konzervatorsko-restauratorski radovi na predmetima iz muzejskih zbirki tretiraju kao redovna djelatnost muzeja, a time nisu predmet Rješenja o prethodnom odobrenju, restauratori koji izvode radove na predmetima iz muzejskih zbirki ne moraju tražiti potvrdu nadležnog konzervatorskog odjela za elaborate i izvještaje o tim radovima. Slijedom navedenog restauratori koji su zaposleni u muzejima ne mogu ispuniti uvjet propisan u gore citiranim stavcima.","Prihvaćen","prihvaćeno"]
[46,"Arheološki muzej Istre","V. STJECANJE VIŠIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 33.","Unutar muzejskih institucija restauratori ne izrađuju elaborate već izvještaje koji postaju dijelom muzejske dokumentacije o predmetu. Možda u stavku (3), linija 7, staviti elaborate/izvještaje.","Prihvaćen","prihvaćeno"]
[47,"Goran Budija","V. STJECANJE VIŠIH STRUČNIH ZVANJA,\nČlanak 33.","Izmijeniti stav (2) Postupak dodjele viših stručnih zvanja provodi se 2 puta godišnje a objava roka za podnošenje zahtjeva objavljuje se na mrežnim stranicama ministarstva nadležnog za poslove kulture.\n\nDodati u stav (3) ili kao  izdvojeni stavak : Kandidati koji  konzervatorsko-restauratorske poslove obavljaju u muzejskoj instituciji dužni su priložiti potvrdu institucije  o  izvedenim poslovima .","Primljeno na znanje","Razmotreno i preformulirano."]
[48,"Goran Budija","PRAVILNIK,\nVI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Eventualno  ubaciti  još i članak koji bi regulirao prevođenje muzejskih restauratora u zvanja,ovim  iste  ovakve  odredbe  predložene  u  člancima koji reguliraju stjecanje  navedenih zvanja  postaju izlišne,dio koji se  odnosi na  konzervatore restauratore se eventualno može izbaciti,jer se  većinom ovdje radi o osoba  sa stažem većim od 20 godina:\n\n   Iznimno od odredbi ovoga Pravilnika, osobama koje imaju najmanje 5 godina radnog iskustva na  konzervatorsko-restauratorskim poslovima u  muzejskoj instituciji, a imaju položen državni stručni ispit, može se dodijeliti odgovarajuće stručno zvanje sukladno ovom Pravilniku:\n\n– najmanje 5 godina iskustva na obavljanju  konzervatorsko-restauratorskih poslova za zvanje  konzervatora-restauratora, restauratora tehničara ili konzervatora tehničara,\n\n– najmanje 7 godina iskustva na obavljanju  konzervatorsko-restauratorskih poslova za zvanje  višeg konzervatora-restauratora, višeg restauratora tehničara ili višeg konzervatora tehničara\n\n– najmanje 12 godina iskustva na obavljanju konzervatorsko-restauratorskih poslova za zvanje  konzervatora-restauratora savjetnika, restauratora majstora ili višeg konzervatora tehničara II stupnja.\n\nIskustvo iz stavka 1. ovoga članka dokazuje se potvrdom muzejske institucije u kojoj je dotični zaposlen.Zahtjev za  dodjelu odgovarajućeg zvanja kandidati moraju podnijeti najkasnije  u  roku od 6 mjeseci( ili godinu dana ??) po stupanju na  snagu ovog pravilnika.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, nejasna je intencija prijedloga."]
[49,"ANA DUKIĆ","PRAVILNIK,\nPrilog 1.","Nigdje nije spomenuto da tema za stručnu radnju mora uključivati radove koji su se odvijali u tekućoj godini (to jest u roku od godinu dana). To bi trebalo definirati, i produžiti taj rok.","Primljeno na znanje","Tema stručne radnje se odabire u suradnji s mentorom a istu odobrava povjerenstvo."]
[50,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","PRAVILNIK,\nPrilog 2.","Stručno usavršavanje (tablica 7) bi trebalo vrednovati sukladno trajanju i težini programa na kojem je osoba sudjelovala, a neupitno da bi trebali iznositi mnogo više bodova - u odnosu na neke vrijednosti iz drugih tablica. Drugim riječima, osoba koja je npr. sudjelovala na jednom tjednom tečaju/seminaru/radionici (br, 7.4.) ne bi smijela ni približno biti polovici bodova osobe koja je npr. pola godine stažirala/surađivala na složenim projektima konzervacije-restauracije (br. 7.2., 7.3.). Opis za stručno usavršavanje prema posebnim programima iz užeg područja struke (br. 7.5.) također je otvoren za tumačenje i nizak u odnosu na 7.4. Bodove bi trebalo reevaluirati i prikazati \"od-do\". Po uzoru na druge zemlje, i to ne samo vezano za struke koje se tiču ovog pravilnika, stručna usavršavanja (posebice usavršavanje/stažiranje u inozemstvu) i daljnja edukacija pripravnika (ali i afirmiranih stručnjaka) trebale bi biti vrlo važan segment u stvaranju i osiguravanju kvalitetnog kadra u Hrvatskoj, a ne demotivirati ih ovakvom slikom.","Prihvaćen","Prihvaćeno"]
[51,"ANDREJA DRAGOJEVIĆ","PRAVILNIK,\nPrilog 2.","Prijedlog za bodovanje pod točkom 2.1. STRUČNI I ZNANSTVENI KRITERIJI IZRAŽENI U BODOVIMA ZA STJECANJE VIŠIH STRUČNIH ZVANJA \n1) KONZERVATORSKO-RESTAURATORSKI RADOVI\n1.4. Mjere preventivnog konzerviranja\nSustavno prikupljanje i istraživanje dokumentacije, te sređivanje podataka za gradivo/fond/ pojedinačan/i primjerci iznimno vrijednog gradiva, u koja su uključena istraživanja i sistematiziranja spoznaja iz različitih područja te \n-izrada elaborata sa smjernicama za provedbu preventivnog konzerviranja (do 20 bodova)\n- vođenje i izvedba preventivnog konzerviranja na pojedinoj zbirci/fondu/iznimno vrijednom gradivu (prijedlog je da se broj bodova kategorizira prema proju djelatnika koje se nadzire: do 2 djelatnika do 10 bodova, do 5 djelatnika do 15 bodova, više od 5 djelatnika do 20 bodova)\n- izrada elaborata o provedenim mjerama i obavljenim radovima preventivnog konzerviranja s preporukama za trajno čuvanje (do 20 bodova)\n\n- sudjelovanje u izradi dokumentacije postojećeg stanja, prikupljanju, obradi i analizi podataka s obveznim samostalnim izvješćem (do 15 bodova)\n- sudjelovanje u provedbi programa preventivnog konzerviranja s obveznim samostalnim izvješćem (do 15 bodova) \n\n1.4.1. Preventivne mjere i mjere spašavanja u slučaju katastrofa\nSustavno prikupljanje i istraživanje dokumentacije, te sređivanje podataka za gradivo/fond/ pojedinačan/i primjerci iznimno vrijednog gradiva, u koja su uključena istraživanja i sistematiziranja spoznaja iz različitih područja te \n- izrada elaborata sa smjernicama/uputama za provedbu plana spašavanja za slučaj katastrofa (do 20 bodova)\n- vođenje i izvedba plana spašavanja na pojedinoj zbirci/fondu/iznimno vrijednom gradivu (prijedlog je da se broj bodova kategorizira prema proju djelatnika koje se nadzire: do 2 djelatnika do 10 bodova, do 5 djelatnika do 15 bodova, više od 5 djelatnika do 20 bodova)\n- izrada elaborata o prevedenim mjerama i obavljenim radovima spašavanja u slučaju katastrofa s preporukama za provedbu daljnjih mjera zaštite (do 20 bodova)\n\n- sudjelovanje u izradi dokumentacije postojećeg stanja, prikupljanju, obradi i analizi podataka u slučaju katastrofe s obveznim samostalnim izvješćem (do 15 bodova)\n- sudjelovanje u provedbi programa spašavanja u slučaju katastrofe s obveznim samostalnim izvješćem (do 15 bodova)","Djelomično prihvaćen","Razmotreno, preformulirano u dijelu koji je prihvatljiv osobama svih vrsta stručnih zvanja za obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[52,"Goran Budija","PRAVILNIK,\nPrilog 2.","Mislim da  bi za  one koji rade  u  muzejima trebalo izraditi i odvojeno dodati sasvim  novu  tabelu za  bodovanje,jer  vrednovanje restauratorskog rada  u  muzeju temeljem  ove  liste  nije moguće, barem ne  na   pravičan i iole realan način.Nadalje zaboravlja se da ovaj  pravilnik  mora biti u potpunosti funkcionalan,bez  ikakvih  sivih  zona  koje  bi onemogućavale  njegovu trenutačnu i neometanu primjenu.\n\n Ono što je u  ovu   listu   tek tako ubačeno nema veze sa stvarnošću i potpuno je  nedostatno i očito nema za temelj ikakovo bolje  poznavanje restauratorskog rada u muzeju.Doslovce svaki segment restauratorskog rada  u  muzeju  mora  nositi  određeni  broj  bodova - konzervatorsko restauratorski zahvati popraćeni dokumentacijom,preventivna zaštita provedena u stalnom postavu i  depoima,rad na postavljanju izložbi,rad na  pakiranju predmeta za  transport,rad na raspakiravanju predmeta,rad na reviziji odnosno pripremama za  registraciju zbirki,pa  čak i pisanje  muzejskih  brojeva na  predmete odnosno odlazak po materijal i alate  potrebne za rad.\n\nPublicistička i    aktivnosti tipa  stručnih  skupova i restauratorskih izložbi ,odnosno  stručno usavršavanje i mentorstva također  moraju  biti vrednovani van sheme za  one koji rade  u HRZ ili samostalno jer je  rad  na  istima  u  muzeju drugačiji   i organizacijski složeniji nego u HRZ,jer dok kolege u HRZ imaju dobro organiziranu logistiku u muzeju to u  pravilu nemate,odnosno ako  nešto ne  napravite  sami teško da  će vam to odraditi netko drugi.\n\nMislim da  bi  vrednovanje zahvata moglo biti   provedeno  po načelu jednostavan ,srednje  složen,složeniji,i izrazito zahtjevan,primjerice po 10 bodova  za  prvu,20 za  drugu,30 za treću i 40 - 60 za četvrtu kategoriju - uz naglasak da se radi o  broju  bodova po predmetu odnosno zahvatu,a isto je moguće koristiti i kod preventivne  zaštite,odnosno dokumentiranja i pakiranja za transport,te postavljanja i raspremanja izložbi,kod pisanja muzejskih brojeva može se dati po jedan bod po predmetu , te kod nabavke materijala također po recimo 3 boda.Kod  rada na dugotrajnim i  složenijim  projektima  obavezno bi  bilo smisliti nekakav  dodatan stimulativni način bodovanja ovakovih poslova,recimo uvećanjem  broja  bodova  za 50 - 100 %.Izlaganja na  stručnim  skupovima, te organizacija  istih,poster prezentacije,odnosno publicistička  djelatnost,te  učešće u reviziji   zbirki te mentorstva također  moraju  biti  dio ove liste i  nositi određen  broj  bodova.\n\nNa kraju  bih još  jednom  naglasio da ovaj  pravilnik ne  može imati za  cilj stvaranje  kvazi elita niti poticati  nekakovo laktarenje,guratorstvo i  slične  neetičke  postupke,već  stvaranje  okvira  za  napredovanje svih pod u startu jednakim uvijetima i mogućnostima,oni na vodećim pozicijama   su  stimulirani kroz plaću i ne  mogi imati dvostruke  povlastice odnosno već u startu  povlašteni položaj u  odnosu na  druge.  Osobe koje  rade  u malom  gradskom muzeju i  osobe koje  rade  u  velikom muzeju  državnog  značenja moraju sukladno ustavu RH pred zakonskim i podzakonskim aktima biti u ravnopravnom položaju ...Osobe koje rade u muzejima  moraju  biti potpuno jednakopravne  u  odnosu na one koji rade u HRZ,NSK,Hrvatskom  državnom  arhivu, unutarnjoj ustrojstvenoj jedinici ministarstva nadležnog za poslove kulture,  te  samostalno,kako su  ovi već u  startu godinama imali povoljniji tretman pred  zakonom  isto je  nužno osigurati i muzejskim konzervatorima  restauratorima i restauratorima tehničarima ( preparatorima ).......\n\nUjedno bi trebalo  uvesti i zaštitne   mehanizme koji bi  sprečavali i sankcionirali eventualne  malverzacije,ucjene   ili  uskrate pri  dobivanju potrebnih   uvjerenja .","Primljeno na znanje","Razmotreno, tabela je preformulirana i već prilagođena muzejskoj djelatnosti."]
[53,"Arheološki muzej Istre","PRAVILNIK,\nPrilog 2.","Možda bi trebalo pojasniti sistem bodovanja jednom uvodnom rečenicom. Nije jasno kako se boduje rad kada su bodovi izraženi s više vrijednosti, npr. 20-40 kao kod stavke 1.2. U kojem slučaju se posao boduje s 20 a u kojem s 40 bodova? Da li je bodovanje neovisno o količini izvedenih poslova? Na primjer, da li se dobije 20 bodova za svaki konzervatorsko-restauratorski rad sa stručnim izvješćem?","Primljeno na znanje","Razmotreno, izvjestitelj boduje dokumentaciju za svaki pojedini rad koji priložen zahtjevu."]