{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog pravilnika o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Udruga Zelena Istra","PRAVILNIK","U Pravilniku se ne predviđaju nikakve sankcije za prekoračenje dopuštenih količina onečišćujućih tvari u tlu pa se postavlja pitranje njegove djelotvornosti.  Djelotvornost je upitna i zbog toga što nisu utvrđene najviše dopuštene količine nakon kojih se onečišćivaču nalaže remedijacija / sanacija.","Nije prihvaćen","Po pitanju sankcija postupa nadležna inspekcija temeljem Zakona o poljoprivrednom zemljištu."]
[2,"Silvije Filipović","PRAVILNIK","Pravilnik ne regulira ni u smislu poticanja dobrih praksi, niti kroz penalizaciju problem zaslanjenosti tla, čemu su sukladno studiji procjene rizika od svih ugroza koja je kao vladin dokument usvojena 2014 godine (sadrži 664 stranice), osobito ugrožene priobalne županije, osobito dubrovačko-neretvanska i u njoj - dolina Neretve gdje najveći dio obradivog tla leži samo 0.3-0.6 m od trenutnog limnigrafskog prosjeka za 0 m AMSL, Hrvatskog Ocanografskog Instituta, a nisu rijetke niti depresije, a što je osobito izraženo u posljednje vrijeme zbog povećanja globalnog zatopljenja. Pri tom, nemali dopirnos, a za koji je krivo i ovo ministarstvo jer često puta, bespotrebno naređuje i spaljivanje žetvenih ostataka, umjesto da potiče zaoravanje, malčiranje i zbrinjavanje putem bioločkih sustava kakve su bioreaktori biolinskih elektrana gdje se štetni organizmi razgrađuju, bez štetnih efekata u smislu stvaranja stakleničkih plinova, kao što je čest slučaj da pošto u RH često puta blizu velikih poljoprivrednih površina, osim u velikim gradovima ne postoji odgovarajući oporabitelj otpada, koji potječe od otpadnih plastničkih masa, bilo da se radi o ambalaži u koju se pakira umjetno gnojivo, otpadne cijevi za navodnjavanje, otpadna plastika iz pakiranja robe i/ili otpadna plastika iz plastenika.\n\nKad se iz recipijenta bio on javna vodoopskrbna mreža ili javni ili privatni sustav natapanja zemljišta zahvaća voda zasićena kloridima, dolazi do nepovratnog onečišćenja tla, jer se tako na tlo naneseni kloridi ne mogu kišom isprati, radi kristalizacije, pa je potrebno :\n\na) Obzirom da je u resoru zaštite okoliša došlo do ukidanja rezerve financiranja (cca 150 mil EUR), ista preraspodijeliti u resor poljoprivrede i u određene mjere kojima se potiče zaštita tla od onečišćenja, kako u kanalizacijsku mrežu, tako i u vodonatapne sustave - vodeći pri tom računa da javni sustav opskrbe tehničkom vodom mora raditi analize, osobito na natrijeve, kalieve i magnezijeve soli, da iste ne bi bile iznad MDK, kao što bi trebalo stupnjevati i penalizaciju, ukoliko takva kontaminacija dovede do onečišćenja i trajnih šteta na nasadima, kad se radi o neovlaštenom vodozahvatu, ovlaštenom vodozahvatu, privatnim i javnim sustavima natapanja tla i razgraničiti stupanj odgovornost za pojedine subjekte u tom lancu.\n\nKad je riječ o onečišćenjima tla radionuklidima, potrebno je normirati MDK za radionuklide koji potječu od umjetnjih gnojiva, kao njihov nosivi element (Kation K40+ i radioaktivni gips te drugi elementi u tragovima Radij, Stroncij, i njihovi izotopi), a što trenutno mi u RH iz uvoza ( i drugih zemalja europskog ekonomskog prostora što se ne smatra uvozom) prihvaćamo kao dozvoljeno, bez obzira što mnoge zemlje EU i europskog ekonomskog prostora ne dozvoljavaju primjenu umjetnih gnojivima s visokom razinom spomenutih kontaminanata, osim u određenim slučajevima ili čak niti tada. Ako ništa drugo, odredite da se to mora istaknuti jasno na pakiranjima, koliko te koncentracije iznose.\n\nTreći izvor onečišćenja koji se ovdje ne spominje su točkasti izvori onečišćenja koji se ne penaliziraju ukoliko njihov rad rezultira onečišćenjem tla, a u što se ubrajaju :\n- rudarske bušotine osobito za naftu i naftni kondenzat\n- termoelektrane osobito na lignit i kameni ugljen\n- privatni pročišćivaći iz industrijskog sektora koji se u ovom pravilniku niti ne spominju, a kojih se ovim pravilnikom ne spominju, a važni su ne samo radi onečišćenja tla, nego i onečišćenja zraka, jer npr. flokulacijski mulj iz postrojenja za obradu otpadnih voda u RH je za sada dozovljeno odlagati, ne onečišćuje samo tlo, nego stvara i metan, koji je daleko gori po ozonski omotač od CO2, iako to nigdje drugdje u EU nije tako regulirano, kod nas nizom ukinutih agencija koje su pripajane drugima, sad niti nije poznato tko će to sve nadzirati.\n\nFlokulacijski mulj i njegovu polimerizaciju i stvaranje, treba izbjegavati poticanjem na isti način na koji je moguće riješiti i zbrinjavanje lešina, a to nije mljevenje u koštano brašno, što je rizično, jer se ne zna gdje će to kasnije završiti, nego - zbrinjavanje i mulja i klaoničkog otpada ne kao problema - nego kao vrijedne sirovine - za proizvodnju bioplina poticati kroz češće natječaje kroz mjeru 4.3.1 i pojednostavljenje zakonodavne materije vezano uz studije utjecaja za okoliš za bioplinske elektrane u ruralnom prostoru manjeg kapaciteta i koje se ne priključuju na prijenosnu mrežu.\n\nIako to izlazi izvan okvira ovog pravilnika, kroz međuresorsku suradnju između sektora i energetike i poljoprivrede, potrebno je poticati više elektrane na bioplin koje kao energent koriste i odpadni mulj i klaonički otpad, a sva postrojenja koja proizvode takav otpad, trebala bi biti pod rigoriznijim monitoringom, ukoliko nemaju ugovor s ovlaštenom tvrtkom za zbrinjavanje istog, pri čemu pragovi kad koji takav subjekt to mora zadovoljiti već postoje u određenoj drugoj zakonskoj materiji, ali čest slučaj je da je svaki zakonski tekst bez navedenih penalizacijskih odredbi, samo skup lijepih želja i često - neprovediv.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se primjedba na članak 2. u dijelu tvrdnje da Pravilnik ne regulira ograničenja za organske onečiščujuće tvari ( odabranih grupa onečišćivaća ) i mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, koje ovaj Pravilnik definira člankom 2. 5. i 6.  \nNe prihvaćaju se ostale primjedbe u dijelu primjedbi  reguliranja dobre poljoprivredne prakse, gospodarenja otpadom, poticanja bioplinskih postrojenja, gospodarenja žetvenim ostacima i sl. jer nisu  predmet izrade ovog Pravilnika.\nPitanja dobre poljoprivredne prakse i korištenja gnojiva regulirana su II. Akcijskim programom zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla( NN br. 60/17).\nPrimaju se na znanje primjedbe na opće Odredbe članka 2. u dijelu koji se odnosi na moguća oštećenja tla  zbog rizika od zaslanjena tla, odnosno  onečišćenja radionuklidima."]
[3,"Tatjana Ignjatić Zokić","PRAVILNIK","Pravilnik je nedorečen. Osim onemogućavanja odlaganja otpadnog mulja, sva ostala sredstva nisu definirana npr. stajski gnoj. Nije naveden način kontrole niti konzekvence uslijed kršenja stavki Pravilnika. Nije navedeno, posebice obzirom na ishranu domaćih životinja, način kontrole gnojovke niti stajskog gnoja. Nisu spomenute vode koje se koriste za navodnjavanje poljoprivrednih zemljišta niti njihov sadržaj. Tko i na koji način je ovlašten za kontrole poljoprivrednog tla pravne osobe i na koji način se regulira kontrola privatnih poljoprivrednih zemljišta....","Nije prihvaćen","Ne prihvaćaju se primjedbe na čl. 9   u smislu nedorečenosti Pravilnika, u dijelu navođenja prakse postupanja sa korištenjem gnojiva, jer  načela dobre poljoprivredne prakse u korištenju gnojiva kao i u dijelu korištenja voda  nisu predmet  ovog  Pravilnika,\n Pitanja dobre poljoprivredne prakse i korištenja gnojiva regulirana su II. Akcijskim programom zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla( NN br. 60/17)."]
[4,"Udruga Zelena Istra","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 1.","Držimo da su ciljevi Pravilnika postavljeni preusko i da Hrvatska stalno zaostaje u učinkovitoj regulaciji. Zalihe organskog ugljika u tlu imaju ključnu ulogu u borbi protiv klimatskih promjena. Tlo ima nezamjenjivu ulogu u skladištenju ugljika, budući da mu je kapacitet skladištenja tri puta veći od količine ugljika koja se nalazi u atmosferi i pet puta veći od količina koje sadržava vegetacija na svjetskoj razini. Tlo je, nakon oceana, najveći rezervoar ugljika na Planetu, stoga je potrebno ne samo zadržati već i povećati tu njegovu ulogu i kapacitet skladištenja kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova i usporile klimatske promjene.  Smanjivanje količine organskog ugljika u tlu ima za posljedicu smanjivanje plodnosti, ali i ispuštanje ugljičnog dioksida u atmosferu - izostanak psominjanja utjecaja na klimatske primjeneu današnjim oolnima je veliki propust.\nTlo je vrlo složen ekosustav velike bioraznolikosti: preko trećine svih živućih vrsta na planetu živi u tlu, gdje organizmi, od bakterija do malih sisavaca, surađuju u obavljanju zadataka koji su temelj života na planetu. Zajedno obnavljaju plodnost tla razgrađujući organsku tvar i pretvarajući je u humus, reguliraju ciklus hranjivih tvari i ugljik te na taj način i klimu, zadržavaju i pročišćavaju vodu koja tako filtrirana puni podzemne tokove, kontroliraju populacije patogenih mikroorganizama. Vrijednost usluga ekosustava koje pruža bioraznolikost tla je nemjerljiva: nikakva ljudska aktivnost ne može je zamijeniti.  Tlo je temeljni resurs za dobrobit čovjeka i treba ga štititi i pažljivo njime upravljati kako bi mogao nastaviti održavati život na Zemlji. \nDegradaciji tla pridonose brojni procesi, a oni uključuju smanjivanje organskih tvari u tlu, onečišćenje, povećanje nepropusnih površina (površine pod betonom ili asfaltom), zbijanje tla odnosno smanjivanje poroznosti tla primjenom teške mehanizacije itd.","Nije prihvaćen","navedeno nije predmet izrade ovog Pravilnika.Reguliranje prakse gospodarenja zalihama organskog ugljika   propisano Pravilnikom o agrotehničkim mjerama (NN br. 22/19 ) gdje propisane agrotehničke mjere moraju provoditi vlasnici i posjednici poljoprivrednog zemljišta prilikom obrade poljoprivrednog zemljišta, kako se ne bi umanjila njegova bonitetna vrijednost"]
[5,"Tatjana Ignjatić Zokić","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 2.","U stavku 2 cink i bakar se ponavljaju pod teški metali i pod toksični elementi.","Nije prihvaćen","Navođenje elemenata cink (Zn)  i bakar ( Cu )kao teških metala ne isključuje njihovu moguču toksičnost."]
[6,"Udruga proizvođača i zastupnika sredstava za zaštitu bilja Republike Hrvatske - CROCPA","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 3.","Članak 3 stavak 4. - predlažemo da se izbaci riječ \"posredno\"","Nije prihvaćen","Predmetno definiranje  pojma “onečiščivač” stav je struke"]
[7,"SELIME LJUBIJANKIĆ DELONGA","IV. GNOJIVA I POBOLJŠIVAČI TLA,\nČlanak 9.","Kako bi se spriječilo odlaganje krutog stajskog gnoja u hrpama na poljoprivredno zemljište bez raspodjele po površini tla ili bez unošenja u tlo potrebno je definirati koliko dugo kruti stajski gnoj može biti odložen na poljoprivrednim površinama. U postupku manipulacije krutom stajskim gnojem, a u cilju postizanja očekivanih efekata na zemljište i uzgoj bilja, važno je uskladiti postupke izvoženja krutog stajskog gnoja na poljoprivredne površine, njegovu raspodjelu po površini i zaoravanje (unošenje u tlo). Zaoravanjem krutog stajskog gnoja neposredno po izvoženju smanjuje se gubitak dušika zbog  isparavanja i ispiranja. Prijedlog je da se odlaganje krutog stajskog gnoja u hrpama na poljoprivrednom zemljištu ograniči na najdulje 90 dana.","Nije prihvaćen","Nisu predmet izrade ovog Pravilnika.  Odnosno predmetno je definirano dobrom poljoprivrednom praksom u korištenju gnojiva regulirano II. Akcijskim programom zaštite voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (NN br. 60/17 )"]
[8,"Silvije Filipović","V. SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA,\nČlanak 10.","Dopunio bih, da tamo gdje se EU mjerama financira mikorizacija ili HAPH utvrdi da mikorizne kolonije predstavljaju vrlo važan resurs, u smislu opstanka određenih sojeva, kao vrlo vrijednih u nekim tlima, tamo u potpunosti zabrani tertiranje svih preparatima iz skupina Xi nadalje. Dozvoljeno bi moglo ostati tretiranje lista i debla, ali ne tla.","Nije prihvaćen","predmetno nije predmet izrade ovog Pravilnika"]
[9,"ŽELJKO BJELIŠ","V. SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA,\nČlanak 10.","Predlažem , ovim Pravilnikom, buduću da drugim propisima nije, zabraniti upotrebu totalnih herbicida u međurednom pojasu voćnjaka i vinograda, izuzev korištenja kod suzbijanja višegodišnjih korova (jednom u pet godina). Dopustiti primjenu samo u ograničenom pojasu između stabala ili čokota, tzv. herbicidni pojas. Na ovaj način će se sačuvati struktura i tekstura tla, populacija raznih mikroorganizama, gujavica i druge korisne faune rizosfere tla, olakšati usvajanje hranjiva, smanjiti zagađenje voda.","Nije prihvaćen","predmetno nije predmet izrade ovog Pravilnika"]