{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":197,"n_cols":6,"rows_kept":197,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Nacrtu prijedloga Zakona o sportu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski kineziološki savez ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","Hrvatski kineziološki savez kao krovna strukovna organizacija koja okuplja preko 3500 stručnjaka s djelovanjem iz područja edukacije, sporta, sportske rekreacije i kineziterapije radi usklađivanja zajedničkih interesa, planiranja i organiziranja i unapređivanja navedenih područja izvršio je analizu prijedloga koji je iznio Kineziološki fakultet u Zagrebu zajedno s Hrvatskim olimpijskim odborom, brojnim lokalnim sportskim zajednicama i nacionalnim sportskim savezima te Hrvatskim paraolimpijskim odborom, Hrvatskim sportskim savezom gluhih, Hrvatskim školskim športskim savezom i Hrvatskim akademskim sportskim  kao alternativni prijedlog Nacrtu prijedloga Zakona o sportu.\nNa temelju komparativne analize predloženih zakonskih prijedloga u „Nacrtu prijedloga zakona o sportu“ i u prijedlogu Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, a koja se odnose poglavlje „Stručni poslovi i stručni kadrovi u sportu“, može se zaključiti da su ponuđena rješenja Kineziološkog fakulteta u Zagrebu stipulirana kvalitetnije, a to znači na prihvatljiviji način ne samo s aspekta postignuća supstratne znanosti, nego i s aspekta aplikativnih rješenja. Naime, sa zadovoljstvom treba ustvrditi da ponuđena rješenja u svim spomenutim člancima maksimalno respektiraju ne samo prezentno stanje koje se odnosi na stručne poslove i stručne kadrove u sportu u Republici Hrvatskoj, nego predstavljaju veliki doprinos i za daljnje unapređenje rada u tom području sporta, što sasvim sigurno predstavlja za razvoj sporta u svakoj zemlji pa tako i u Hrvatskoj, jedan od temeljnih uvjeta njegova napretka."]
[2,"Kineziološki fakultet u Splitu","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","OPĆA OCJENA NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU KIFST\n\nSukladno ulozi i potrebi da se Kineziološki fakultet u Splitu kao neovisna i nepristrana institucija od značaja za Hrvatski sport uključi i doprinese razvoju sporta kao djelatnosti od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, temeljem analize dostavljenog Nacrta prijedloga Zakona o sportu, a vezano za područja kompatibilna za djelatnosti kojima se bavi naša ustanova u nastavku ćemo dati osvrt na predloženi tekst. \nSvaki zakon a pogotovo zakon koji obrađuje tako dinamično područje kao što je sport je živa materija koju treba konstantno nadograđivati, te predloženi nacrt sagledavamo isključivo u kontekstu pokušaja da se unaprijedi postojeća zakonska regulativa u cilju osiguravanja uvjeta opstanaka i daljnjeg razvoja Hrvatskog sporta. \nObzirom na kompleksnost samog prijedloga i većeg broja podzakonskih akata koji bi se u slučaju donošenja zakona trebali izraditi jako  nam je teško dati sumarnu generalnu ocjenu predloženog nacrta, a za što se i ne osjećamo pozvanima, obzirom da se zakon pored stručnih kadrova u okviru našeg područja, bavi:  pravnom, medicinskom, ekonomskom i drugom tematikom koja izlazi iz područja naših kompetencija.\nObzirom da je Nacrt Zakona upućen u proceduru javne rasprave smatramo da je naša dužnost i obveza, kao i svih ostalih pravnih i fizičkih osoba koje žele dobro Hrvatskom sportu, učiniti sve da, koliko je to moguće s obzirom na predloženu formu, damo doprinos unaprijeđenju predloženog teksta u području naših kompetencija, što ćemo ovim putem i učiniti.\n\nFINANCIRANJE SPORTA\nNeovisno o deklarativnom stavu po kojem je sport djelatnost od posebnog interesa RH, smatramo da prijedlogom teksta generalni MODEL FINANCIRANJE SPORTA NIJE SUSTAVNO RIJEŠEN, te da će prijedlog u ovoj formi prouzrokovati dodatano troškove administriranja.\nPOZDRAVLJAMO PRIJEDLOGE KOJIMA PREDLOŽENI NACRT PREVIĐA OSIGURAVANJE DODATNIH SREDSTVA SUSTAVU SPORTA i podiže standard SPORTAŠA poglavito u: mogućnosti plaćanja mirovinskog i zdravstvenog za sportaše I. kategorije na teret Državnog proračuna, rješavanja radnopravnog statusa za profesionalne sportaše i trenere po uzoru na većinu zemalja EU, jedinstvenim stipendijama za sportaše I. kategorije na teret Državnog proračuna, subvencije školovanja na visokim učilištima i osposobljavanja za vrhunske sportaše.\n\nAUTONOMIJA SPORTA I NACIONALNO VJEĆE ZA SPORT \nMišljenja smo da predloženi model izbora i imenovanja članova nacionalnog vjeća za sport i propisivanja unutrašnjeg ustroja sportskih saveza, davanja prava lokalnoj politici da u ime lokalne sportske zajednice donosi stručne odluke, u određenoj mjeri NARUŠAVA AUTONOMIJU SPORTA U KORIST POLITIČKOG ODLUČIVANJA KOJE NE MORA BITI UTEMELJENO NA STRUČNOSTI I EGZAKTNOSTI. Držimo nepravednim činjenicu da postojeći Zakon o sportu Kineziološkom fakultetu u Zagrebu daje za pravo da predlaže člana u sastav Nacionalnog vjeća za sport, dok se to pravo, bez utemeljene argumentacije uskraćuje našoj Instituciji.  U kometaru na članak iskazat ćemo svoj prijedlog povećanja broja članova Nacionalnog vjeća na devetnest po kojem sve krovne sportske udruge i Kineziološki fakulteti  imaju svoga predstavnika  u nacionalnom Vjeću za sport.\n\nKROVNE SPORTSKE UDRUGE I NACIONALNI SPORTSKI SAVEZI \nMišljenja smo da KROVNE SPORTSKE UDRUGE I NACIONALNI SPORTSKI SAVEZI PRIJEDLOGOM DOBIVAJU PUNO VEĆE OVLASTI U OKVIRU SVOJE NADLEŽNOSTI, nego su ih imale postojećim zakonskim rješenjima (npr. sustav licenciranja). Naš stav je da obzirom na stečeno iskustvo i ustrojen sustav HOO i dalje treba imati poseban status u odnosu na ostale Krovne sportske udruge. \n\nSTRUČNI POSLOVI I STRUČNI KADROVI U SPORTU\nPo pitanju potrebitih razina obrazovanja, i uvođenja licenciranja stručnih osoba za obavljanje stručnih poslova u sustavu sporta MIŠLJENJA SMO DA PREDLOŽENI MODEL TEŽI KOMPATIBILNOSTI SA SUSTAVIMA VEĆINE ZEMALJA EUROPSKE UNIJE I SVIJETA po kojima se osobama koje stručni rad u sportu obavljaju volonterski ili kao dopunski posao, omogući obavljanje istog uz minimalno potrebnu formalnu razinu stručnog osposobljavanja, a da se pravilnikom o licenciranju istima putem sustava cjeloživotnog učenja omogući usavršavanje potrebitih kompetencija. Činjenica kako se postojećim zakonodavnim rješenjem predviđa kao početna razina isključivo formalna razina osposobljavanja, za razliku od većine zemalja Europske unije koje predviđaju i neformalne oblike osposobljavanja te uvođenjem obveznog licenciranja pokazuje se interes Republike Hrvatske da ovo područje uredi na provediv i kvalitetan način. Kineziološki fakulteti, kao vrh obrazovne piramide u sustavu sporta, trebaju težiti da od svojih studenata stvaraju “trenerski brend” koji će na tržištu rada biti tražen i prepoznat zbog svojih kompetencija, bez obzira na propisane zakonske uvjete koji su promjenjiva veličina. Također ne treba zaboraviti, da Kineziološki fakultet u Splitu ima Dopusnicu i mišljenje Nacionalnog vjeća za visoko obrazovanje za provedbu svih razina obrazovanja stručnih osoba u sportu metodom učenja na daljinu u suradnji sa nacionalnim sportskim savezima kao partnerima, te da da su kineziolozi neophodni kao edukatori u svim razinama edukacije u sportu i kineziologiji.\nPosebno pozdravljamo odredbe kojima se stručni poslovi proširuju na: kineziterapiju, sportsku dijagnostiku i zdravstvenu kineziologiju, te  rješava problem priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija.\n\nHRVATSKA KINEZIOLOŠKA KOMORA\nObzirom na kompleksnost sportskih djelatnosti i raznovrsnost stručnih poslova u sportu mišljenja smo da bi zakonom po uzoru na druge struke trebalo posebnim poglavljem propisati osnivanje Hrvatske Kineziološke komore koja bi skrbila o stručnim poslovim i sportskim djelatnostima izvan djelokruga rada nacionalnih sportskih saveza (kineziterapija, sportska dijagnostiku, zdravstvena kineziologija, sportska rekreacija itd). Stoga u nastavku predlažemo da se u nacrt uvrsti cijelo poglavlje koje opisuje ovu problematiku.\n\nKATEGORIZACIJA / DISKRIMINACIJA IZMEĐU SPORTOVA\nIzražavamo sumnju da bi, «politički» imenovano Nacionalno vjeće za sport bilo u stanju transparentno izraditi neovisne, kvalitetne i stručne kriterije za programsko financiranje krovnih udruga i vrednovanje (kategorizaciju) sportova. \nPozdravljamo odredbe kojima je spriječena implementacija diskriminativnog prijedloga po kojem se izrijekom jednom sportu (Nogomet), priznaje određena javna isprava o stručnoj kvalifikaciji,  a to isto pravo se odriče ostalim sportovima neovisno o kvaliteti završenog programa. Verificirani program je verificirani program, a kvalifikacija je kvalifikacija neovisno o kojem se sportu radi.\n\nZAKLJUČNO\n\nI na kraju, izražavamo žaljenje što odgovorni u resornom Ministarstvu u sastav Povjerenstva za izradu Nacrta Zakona o sportu nisu uvrstili i predloženika s naše ustanove, te su nama na taj način onemogućili izražavanje stručnog mišljenja. Vjerujemo da bi kompetentnim stručnim prijedlozima i ranije pridonijeli konstruktivnoj raspravi i iznalaženju optimalnih rješenja.\nUjedno izražavamo žaljenje u uvjerenju da se desio propust,  jer nam HOO, kao svom članu, nije uputio Poziv za sudjelovanje na Saboru Hrvatskog sporta. Na taj način je  propuštena je još jedna prilika da se čuju stavovi Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Splitu.\n\nNa kraju ovog generalnog osvrta pozivamo sve koji žele dobrobit Hrvatskom sportu da sudjeluju u demokratskoj proceduri dorade Nacrta Zakona, jer je to trenutno jedini prijedlog koji imamo, a davanjem kvalitetnih prijedloga i dobronamjernih sugestija zainteresirane javnosti omogućit ćemo svim sudionicima procesa da preuzmu odgovornost za napisano, a na one koji odlučuju prebacit ćemo odgovornost za konačno rješenje."]
[3,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","OPĆA OCJENA NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU\n\nKineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu ovaj Nacrt prijedloga Zakona o sportu u cjelini smatra vrlo nepovoljnim za hrvatski sport. Iako su neke novine u Nacrtu prijedloga Zakona o sportu pozitivne i predstavljaju iskorak u odnosu na sadašnje stanje, ponajviše u pogledu reguliranja prava vrhunskih sportaša I. kategorije, nažalost, najveći dio  Zakon u cjelini smatramo potpuno neprihvatljivim. Štoviše, stanovišta smo da bi Nacrt prijedloga Zakona o sportu ukoliko bude prihvaćen u ovom obliku mogao imati iznimno štetne posljedice za budući razvoj sporta u Republici Hrvatskoj. \n\nSTRUČNI POSLOVI I STRUČNI KADROVI U SPORTU\n\nNezadovoljstvo Kineziološkog fakulteta ponajviše proizlazi iz vrlo loših normativnih prijedloga koji se odnose na opis i definiciju stručnih poslova u sportu, definiciju i opis sportskih trenera te neprihvatljivu razinu zaštite struke i stručnosti u hrvatskome sportu. Posebno napominjemo činjenicu da je Kineziološki fakultet u Zagrebu zajedno s Hrvatskim olimpijskim odborom, brojnim lokalnim sportskim zajednicama i nacionalnim sportskim savezima te Hrvatskim paraolimpijskim odborom, Hrvatskim sportskim savezom gluhih, Hrvatskim školskim športskim savezom i Hrvatskim akademskim sportskim savezom izradio cjeloviti alternativni prijedlog zakonskih normi koje se odnose na stručne poslove i stručne kadrove u sportu te ih dostavio MZOS-u odnosno Povjerenstvu za izradu Nacrta prijedloga Zakona o sportu koji su bez pisanoga obrazloženja i valjanih argumenata u potpunosti odbacili navedeni prijedlog koji je bio potpuno usuglašen s cjelokupnim sustavom hrvatskoga sporta.\n\nISTUPANJE IZ POVJERENSTVA I OGRAĐIVANJE OD NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU\n\nTakođer, ukazujemo i na vrlo loš odnos u Povjerenstvu za izradu Nacrta prijedloga Zakona o sportu prema predstavniku Kineziološkog fakulteta te gotovo potpuno zanemarivanje i odbacivanje skoro svih prijedloga koje je Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu iznio i u pisanom obliku dostavio tijekom priprema Nacrta prijedloga Zakona o sportu. To je rezultiralo izlaskom predstavnika Kineziološkog fakulteta iz navedenoga Povjerenstva i potpunim ograđivanjem Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu od ovog Nacrta prijedloga Zakona o sportu. \n\nNEZADOVOLJSTVO DRUGIM DIJELOVIMA NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU\n\nKineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu iskazuje zabrinutost i upozorava na loša rješenja koja se predlažu u području ustroja i statusa sportskih klubova, sportskih zajednica, nacionalnih sportskih saveza te krovnih sportskih udruga. Smatramo kako područje zdravstvene zaštite sportaša kao i zakonska područja koja se odnose na sportske građevine ne odgovaraju realnim potreba hrvatskoga sporta. Vrlo lošim rješenjima smatramo i predložene norme koje se odnose na financiranje sporta. Držimo da su amaterski sport, sportaši amateri te sport u lokalnim zajednicama koji čine ogromnu većinu hrvatskoga sporta neprimjereno slabo i loše zastupljen u ovom Nacrtu prijedloga Zakona o sportu. \n\nNEPOSTOJANJE STRATEŠKOG DOKUMENTA I IZOSTANAK VIZIJE DALJNJEG RAZVOJA HRVATSKOGA SPORTA\n\nIzrazito lošim smatramo činjenicu da Nacionalni program sporta kao temeljni strateški dokument budućeg razvoja sporta u Republici Hrvatskoj nije donijet usprkos jasnoj zakonskoj obavezi koja proizlazi iz važećeg Zakona o sportu iz 2006. godine. Smatramo da je prije donošenja Zakona o sportu nužno odgovoriti na pitanja kao što su: Što država želi od sporta? Koji su naši strateški interesi u sportu i koji su sportovi od interesa za Republiku Hrvatsku? Kuda želimo i u kojem smjeru voditi i razvijati sport? Podupiremo li amaterski ili profesionalni sport? Jesu li nam važni sportski rezultati na međunarodnoj sceni? Što sport može i mora dati hrvatskome društvu? Jesu li školski i akademski sport odnosno  sport osoba s invaliditetom strateški interes hrvatskoga društva? Kako uključiti u sport veći broj djece? Kako osigurati bolje uvjete građanima za bavljenjem sportom? Bez odgovora na ova i slična strateška pitanja svaku ozbiljnu i promišljenu raspravu o Zakonu o sportu smatramo potpuno izlučnom i promašenom."]
[4,"Marko Hrabar","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","Predlažem uvrstiti odredbu koja definira pojam sporta. Kao prijedlog predlažem: sport je društveno priznata aktivnost koja se pojavljuje kao disciplina, igra ili vještina, a koja se temelji i provodi na unaprijed određenim i priznatim pravilima radi natjecanja, održavanja zdravlja ili zabave."]
[5,"Hrvatski olimpijski odbor","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","Hrvatski olimpijski odbor smatra da predmetni Nacrt prijedloga Zakona o sportu  nije prihvatljiv radi brojnih nedostataka:\n- nepostojanje strateškog dokumenta kao podloge za prijedloge iz Nacrta prijedloga Zakon o sportu\n- odbijanje utjecaja krovnih sportskih udruga kao i prijedloga zainteresirane javnosti, odnosno iskustva sportskih udruga u praksi na izradu Zakona\n- prenormiranost u jednom dijelu a površnost u drugom dijelu \n- namjera zakonskog utvrđenja za preuzimanje važnih odluka  o razvoju sporta protivno volji nevladinih nacionalni sportskih udruženja i legaliziranje preuzimanja uloge u sustavu odlučivanja o sportu van sporta, previše naloga za suglasnost ministra i ministarstva\n- nepoštivanje principa djelovanja udruga civilnog društva i autonomije sporta, te derogiranje uloge inacionalnih krovnih udruga, kao i nadležnosti njihovih tijela upravljanja sukladno Zakonu o udrugama kao i nadležnostima i propisima pripadajućih međunarodnih sportskih organizacija."]
[6,"HRVATSKI VESLAČKI SAVEZ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","1. U Nacrtu prijedloga Zakona o sportu (dalje: Nacrt) nema definicije sporta što smatramo nedopustivim propustom!\n2.    U uvodu u sam Nacrt pod naslovom „Stručni kadar u sportu“  (str. 7.), među ostalim, navodi se slijedeće „Ovo područje uređuje se na način da će se kao i u većini zemalja  osposobljene osobe smatrati trenerima zato što trener nije obrazovna već stručna kvalifikacija…“ Ova namjera predlagatelja navedena je baš u članku  15. Nacrta. Međutim, u članku 16. Nacrta govori se o razvrstavanju trenera prema razini obrazovanja, odnosno osposobljenosti, u 4 razine pri čemu se uopće za priznavanje 2.-4. razine traži baš formalno visokoškolsko obrazovanje, dakle upravo suprotno od onoga za što je u spomenutom uvodnom dijelu istaknuto da „… trener nije obrazovna, već stručna kvalifikacija…“. Dapače, Nacrtom  se implicira da trener razina 2.–4. smije biti samo osoba s završenim točno određenim studijem čime se onemogućava postizanje razina 2.-4. osobama koje su završile druga studijska usmjerenja  i stekle titule pravnika, arhitekta, inženjera, ekonomiste i sl. Valja istaći da u sportskim udrugama (klubovima) među onih 11,1% profesionalnih trenera (zaposleni) ima i onih koji uspješno obavljaju svoj posao pa i na razini izborne vrste, ali nemaju određenu razinu formalnog obrazovanja, ili nisu kineziolozi, što će im rješenjem kakvo se predlaže dovesti u pitanje radno-pravni status. U odnosu na zahtjev zakonodavca da se takve osobe moraju formalno obrazovati radi dosizanja gore navedenih razina 2.-4. postavlja se pitanje: tko će onda raditi s djecom u Klubu, pa i kako će dokazano uspješan trener  starosti npr. 55-60 godina uspješno položiti prijemni ispit? \nU svezi navedenog također valja istaći da je u Nacrtu predloženim rješenjima navedenim u članku 23. (licence) nije onemogućeno da trener 1.razine ima licencu koja mu omogućuje obavljanje poslova iz članka 5. stavak 2. Nacrta čime onda sama podjela na razine 1.-4. postaje suvišna!  \nSmatram, dakle, da se ovdje radi o rješenju koje neće izdržati test životnih potreba, ili će stvoriti vrlo ozbiljne probleme, zbog čega predlažem da se trenerima koji nemaju dosegnutu formalnu razinu obrazovanja (počevši od prvostupnika na više), a do donošenja Zakona jesu postizali određene sportske rezultate (najmanje prvak RH), omogući da se i dalje bave onom u čemu su uspješni na korist i sporta i sportaša, naravno uz obvezno preispitivanje putem licenciranja. Također, predlažem da se u ovom smislu, u slučaju da predlagatelj ostane kod prijedloga iz nacrta, u završnim i prijelaznim odredbama Nacrta predvide određena prijelazna rješenja.\n3.    Predlažem da se članak 15. stavak 1. Nacrta stipulira kako slijedi: „Trener je osoba koja obavlja stručne poslove u sportu iz članka 5. stavak 2. ovoga Zakona.“ Naime, smatram da je pravi posao trenera priprema za natjecanje i vođenje pojedinaca, momčadi, ekipa, posada… na natjecanjima, a ne bavljenje rekreacijom čiji pojam, također, nije definiran Nacrtom.\n4.    Molim pojašnjenje članka 22. stavak 3. („Popis pravnih osoba ovlaštenih za provođenje postupka licenciranja stručnih kadrova u sportu utvrđuje ministar.“). Znači li navedeno da će neke treće osobe (agencija, trgovačko društvo) provoditi postupak licenciranja i koliko će to koštati, odnosno tko će njihovu uslugu platiti?"]
[7,"Splitski klub olimpijaca","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","Splitski klub olimpijaca smatra da je ovakav nacrt Zakona o sportu NEPOPRAVLJIV, naime njime se ne rješavaju goruće stvari hrvatskog sporta te uz sve eventualne amandamane ne bi bio na tragu onoga šta je trebao donijeti novi Zakon o sportu kojem se svi tako radujemo...ima nekih članaka koji su vrlo kvalitetni ali ih je premali broj tako da smo misljenja da treba napraviti potpuno novi nacrt Zakona te mislimo da danas  nema smisla davati  prijedloge na pojedine članke jer je stav da treba sve napraviti iz početka, prvo donijeti Strategiju razvoja sporta u RH pa tek onda novi Zakon o sportu, to je prirodni slijed i tek tada javne primjedbe svih zainteresiranih za dobro i bolje sporta u RH"]
[8,"SPECIJALNA OLIMPIJADA HRVATSKE","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","Specijalnu olimpijadu Hrvatske treba uvrstiti u Zakon o sportu kao krovnu organizaciju za sport osoba s intelektualnim teškoćama i to iz najmanje dva razloga: poštivanje međunarodnog ustroja sporta osoba s invaliditetom te poštivanja ljudskih prava, prava na jednakost. Osobe s intelektualnim teškoćama postoje u Republici Hrvatskoj i imaju želju i pravo na bavljenje sportskim aktivnostima. Potrebno je omogućiti Specijalnoj olimpijadi Hrvatske da kao krovna organizacija izražava javne potrebe sporta osoba s intelektualnim teškoćama. Moramo napomenuti da je takvo mišljenje i preporuku dala Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom gospođica Anka Slonjšak. U skladu s time predlažemo promjene koje bi ispravile tu nepravdu i omogućile da se osobe s intelektualnim teškoćama mogu kvalitetno baviti sportom. U Zakon o sportu potrebno je dodati:\nSpecijalna olimpijada Hrvatske\nČlanak 88.\n(1) Specijalna olimpijada Hrvatske je krovno sportsko udruženje osoba s intelektualnim teškoćama u Republici Hrvatskoj u koju se udružuju ustanove i udruge za provođenje specifičnih sportsko rekreativnih aktivnosti osoba s intelektualnim teškoćama, sukladno pravilima Specijalne olimpijade Hrvatske.\n(2) Specijalna olimpijada Hrvatske  osigurava uvjete za nesmetan razvoj sporta osoba  s intelektualnim teškoćama i Specijalno olimpijskog pokreta u Republici Hrvatskoj.\n(3) Specijalna olimpijada Hrvatske raspolaže dijelom sredstava javnih potreba u sportu koji se\nraspoređuju i troše sukladno odluci iz članka 112. stavak 1. ovoga Zakona.\nČlanak 89.\n(1) Specijalna olimpijada Hrvatske ustrojava se prema načelima Specijalno olimpijskog pokreta i potrebama hrvatskoga sporta osoba s intelektualnim teškoćama.\n (2) Specijalna olimpijada Hrvatske  svojim pravilima određuje ustrojstvo i način rada, članstvo i način\nostvarivanja prava i obveza članova, način uporabe i zaštite simbola i obilježja Međunarodne specijalne olimpijade i Specijalne olimpijade Hrvatske  te druga pitanja u vezi s djelokrugom i\nzadaćama SOH iz članka 90. ovoga Zakona.\nZadaće Specijalne olimpijade Hrvatske\nČlanak 90.\nZadaće Specijalne olimpijade Hrvatske su:\n– poticanje i promicanje sporta osoba s intelektualnim teškoćama u Republici Hrvatskoj,\n– sudjelovanje u predlaganju i ostvarivanju mjera za unapređenje i razvoj sporta osoba s intelektualnim  teškoćama,\n– sudjelovanje u predlaganju i provođenju Nacionalne strategije sporta i dijela programa javnih\npotreba u sportu na državnoj razini,\n– skrb i sudjelovanje u organiziranju Specijalno olimpijskih igara i drugih važnih međunarodnih sportskih natjecanja osoba s intelektualnim teškoćama,\n– usklađivanje aktivnosti ustanova i drugih pravnih osoba za provođenje specifičnih sportsko rekreativnih aktivnosti osoba s intelektualnim teškoćama u ostvarivanju ukupnoga\nprograma sporta osoba s intelektualnim teškoćama i Nacionalne strategije sporta,\n– kontrola provedbe programa rada trenera koji su financirani javnim potrebama u sportu na\ndržavnoj razini te organiziranje i provođenje stručnoga nadzora nad njihovim radom,\n– praćenje i izvještavanje Ministarstva o učinku razvojnih programa za sportaše i programa za trenere\nkoji su financirani javnim potrebama u sportu na državnoj razini,\n– sudjelovanje  u prikupljanju i ažuriranju informacija za Nacionalni informacijski sustav sporta, u dijelu u kojem se odnose na Specijalnu olimpijadu Hrvatske,\n– utvrđivanje sustava i uvjeta za organizaciju sportskih natjecanja osoba s intelektualnim teškoćama  u skladu s pravilima sporta i normama Međunarodne specijalne olimpijade,\n– sudjelovanje u međunarodnom sportskom pokretu Specijalne olimpijade i udruživanje u odgovarajuća međunarodna sportska udruženja Specijalne olimpijade,\n– skrb o promicanju sportskih dostignuća hrvatskih sportaša s intelektualnim teškoćama i njihovu sudjelovanju u nacionalnim sportskim ekipama na Specijalno olimpijskim svjetskim i europskim  igrama, i drugim velikim međunarodnim sportskim natjecanjima za osobe s intelektualnim teškoćama,\n– povezivanje Republike Hrvatske sportom osoba s intelektualnim teškoćama s drugim državama radi većeg zbližavanja s drugim narodima i\n– druge zadaće koje su utvrđene ovim Zakonom, propisima i Statutom Specijalne olimpijade Hrvatske\nPostojeći članak 88. Postaje članak 91. I tako dalje.\nNaravno i u ostatku Zakona dodati Specijalna olimpijada Hrvatske, gdje je to potrebno u skladu s ovim promjenama."]
[9,"športska zajedinica grada zadra","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O SPORTU","Kako će se riješiti problematika financiranja amaterskoga sporta? (od naknada za rad sportaša, trenera i drugih osoba u sportu do refundiranja zavisnih troškova bavljenja sportskih aktivnosti kao što su prijevoz, pojačana prehrana nagrade i slično)\nŠto će biti sa trenerima koji su u ovom prijelaznom razdoblju upisali više trenerske škole sa rokom završetka 2017 godine?\nŠto će biti sa volonterima u sportu?\nKad i hoće li biti napravljena nacionalna strategija sporta za dugoročno razdoblje, kojoj se određuju prioriteti na lokalnoj i nacionalnoj razini?\nDa li će se jasno razjasniti što su javne potrebe na državnoj i lokalnoj razini?\nMolim objašnjenje što će raditi sportski administrator, jer administriranje u športu je široka djelatnost?\nKako će povjerenstvo za licenciranje donijeti rješenje ako nema specijaliste za određeni sport i zbog čega nema prava žalbe na rješenje ako je to upravni postupak?\nDa li će treneri u klubovima imati ravnopravni status o radu prema zakonu o radu i institucijama RH'"]
[10,"Hrvatski olimpijski odbor","Ocjena stanja ,\nFinanciranje sporta i Nacionalni program sporta","Ocjena stanja koja se utvrđuje je u dijelu navoda netočna ili iskrivljena. Tako i navod koji se iznosi nakon prve tablice da je upitna provedivost Nacionalnog programa sporta je tendenciozno napisana. Pa taj dokument iako je to bila zakonska obveza već 9 godina nije donesen, a govori se o upitnosti provedbe. Ovo je proizvoljna ocjena i zloupotrijebljena jer nadležno tijelo nije izvršilo svoju zakonsku obvezu."]
[11,"Nenad Seferagić","Ocjena stanja ,\nSustav sporta i sportske djelatnosti","Obzirom na odredbe Zakona ili i pripadajućeg Pravilnika o registru športskih djelatnosti može se konstatirati da je u nekim svojim odredbama isti kontradiktoran Zakonu o udrugama te djelomično i Ustavu RH. Naime, stvoreni su restriktivni uvijeti u smislu prava na udruživanja i osnivanje sportskih klubova/udruga, posebno ako se to odnosi na Nacionalne sportske saveze. Kako je praksa zemalja EU ali i brojnih drugih zemalja u svijetu drugačija predlaže se da se takav oblik restrikcije eliminira iz zakonskih okvira i podzakonskih akata. Prikaz problema prilažem na primjeru iz prakse:\nNaime, radi se o Taekwon-do vještini koja je jedna od najpopularnijih vještina i sportova u svijetu, a uživa i veliku popularnost u Hrvatskoj. Od samih početaka prakticiranja ove vještine u našoj zemlji, naravno još u vrijeme Jugoslavije klubovi djeluju u zajedničkom savezu što je slučaj i u novijoj Hrvatskoj povijesti gdje je Hrvatski Taekwondo savez krovna institucija sukladno Zakonu o sportu RH.\nMeđutim, na međunarodnoj razini Taekwon-do postoji u dva oblika:\n\n- ITF ili tradicionalni, izvorni Taekwon-do (krovna svjetska organizacija International Taekwon-do Federation osnovana 22. ožujka 1966. na čelu s utemeljiteljem i tvorcem ove vještine gen Choi Hong Hi-jem)\n- WTF Taekwondo (krovna svjetska organizacija World Taekwondo Federation  osnovana 1973.godine kao inačica originalne verzije orjentirana isključivo u sportskom smjeru)\n\nWTF sa sjedištem u Južnoj Koreji (Seoul) uspijeva s Olimpijskim igrama u Seoulu ući na popis olimpijskih sportova i time se značajno odmaknuti od originalnog ITF Taekwon-doa. Činjenica je da je i dalje nejasno kako i zbog čega je napravljen ovaj povjesni presedan u svijetu sporta kada je u sustav ondašnjeg GAIFS-a i NOK-a primljena organizacija koja predstavlja jedan sport iako u svijetu istovremeno postoji još jedna organizacija koja predstavlja isti što nije u skladu s temljnim aktima navedenih organizacija. No, povijest se ne može promijeniti i trenutno je i dalje situacija da je WTF olimpijski sport. Ipak,nakon dugog vremena ove su sve dvije federacije približile i napokon krajem prošle godine potpisale sporazum o međusobnom priznavanju odnosno dozvoli da natjecatelji ITF nastupaju na WTF natjecanjima i obrnuto. Navedenom potpisivanju svjedočio je i predsjednik MOK.\n\nIako ne uživa članstvo u Sport Accordu i MOK-u ITF Taekwon-do priznat je kao sport u većem broju zemalja u svijetu obzirom da u svakom svom segmentu odgovara definiciji sporta. Postoje definirana sportska pravila za niz različitih disciplina (sportska borba, obvezni sastavi, specijalne tehnike, test snage,...) i sustav natjecanja do nivoa Svjetskih prvenstava. U Hrvatskoj nažalost, vjerujemo zbog dugogodišnjih natojanja da se pronađe način za suživot između WTF-a i ITF-a nikad nije postojala mogućnost da ITF djeluje samostalno bez obzira na stanje u svijetu i iskustva nekih drugih zemalja. U Sloveniji je npr. ITF Zveza za Tradicionalni Taekwon-do primljena i u članstvo Slovenskog Olimpijskog odbora iako postoji i WTF savez kao članica istog.\n\nSvakako sve činjenice govore u prilog tome da i ITF mora pronaći načina da se organizira na nacionalnom nivou kao Hrvatski ITF Taekwon-do savez (ili Hrvatski savez sličnog imena) i da Zakonom o sportu treba isto omogućiti jer je nemoguće ustvrditi da ITF nije sportska aktivnost bez obzira na pripadnost SA-u ili MOK-u, a i temeljnim ljudskim pravima i slobodama takva bi nam organizacija trebala biti omogućena.\n\nRazlozi iz kojeg ovo riješenje nastojimo naći u ovom trenutku su slijedeći:\n\n- u fazi pripreme je izrada prijedloga novog Zakona o sportu\n- Hrvatski Taekwondo savez kao danas jedina krovna nacionalna organizacija ovog sporta usko je vezana uz WTF i riskira suspenzije i slične konzekvence (slučaj Švedske koja je iz istih razloga suspendirana sa natjecanja u organizaciji WTF-a) u slučaju da dopusti koegzistenciju ITF-a unutar saveza. Kao legalisti pokušali smo u suradnji sa HTS-om pronaći riješenja. Bili smo nedavno i na odličnom stupnju priznavanja, no posljednje odluke UO HTS-a uvjetovane gorenavedenim ponovno nas stavljaju na novo nižeg reda, bez prava na organizaciju državnog prvenstva (dopuštena nam je samo organizacija tzv. prigodnih i povremenih natjecanja), a vjerojatno i bez prava na međunarodne nastupe u ime HTS-a. Ne želimo ni spomenuti da se naši rezultati na bilo kojem nivou ne mogu priznati i naši sportaši nemaju prava na kategorizaciju bilo kojeg nivoa.\n\nSve ovo dovelo klubove koji prakticiraju izvornu inačicu Taekwon-doa u okviru International Taekwon-do Federation da krenemo u postupak ostvarivanja svojih prava u smislu otvaranja mogućnosti da se sukladno Zakonu o sportu registriramo kao samostalni sportski savez čime bi, vjerujemo i našim kolegama iz HTS-a (WTF) napravili „uslugu“. A sporazum o suradnji WTF-ITF podsjećamo već je potpisan na međunarodnoj razini i predstavlja temelj za buduću suradnju i na nacionalnom nivou za koji smo mi, ITF klubovi uvijek bili i biti ćemo zainteresirani."]
[12,"Dragan Katunar","Ocjena stanja ,\nStručni kadrovi u sportu","Problem koji se postavlja još je drastičniji u sportu osoba s invaliditetom. Nemamo niti jednu ustanovu koja osposobljava trenere za rad u bilo kojoj sportskoj grani osoba s invaliditetom. koristimo nazovi redovne trenere koji sami pokušavaju steći kroz svoj osobni rad nekakvo znanje za ras sa specifičnim sportašima. Ovi navedeni postoci neodnosese na sport osoba s invaliditetom. Da nekomentiramo rad na lokalnoj razini a pogotovo o plačanju rada sa sportašima s invaliditetom. Ukoliko se postavljaju nekakvi uvjeti za rad moraju se osigurati i programi da bi do njih došlo."]
[13,"HRVATSKI VESLAČKI SAVEZ","Ocjena stanja ,\nSportske građevine","Jarun je jedina veslačka staza u Republici Hrvatskoj nama prijeko potrebna za funkcioniranje  koja se zadnjih godina sve više koriste za sve druge svrhe a najmanje za ono što joj je bila prvotna namjena. Tražimo da se zakonom zaštite i odrede sportski objekti, staze i ostalo značajni za razvoj pojedinih sportova u RH."]
[14,"HRVATSKI VESLAČKI SAVEZ","Ocjena stanja ,\nZdravstvena zaštita","Smatramo da je zdravstveni pregled neophodan za vrhunsko bavljenje sportom ali da treba točno odrediti što sve taj pregled obuhvaća (vađenje krvi, EKG ili/i nešto drugo). Također smatramo da bi trebalo omogućiti sportašima pogotovo mlađima od 16 godina da taj pregled obave kod svog liječnika naročito u sredinama u kojima nema sportskih ambulanti ni licenciranih liječnika te unificirati iznos plaćanja (u nekim mjestima klubovi plaćaju i do 250,00 kn za pregled)."]
[15,"Ivan Šoša","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nSportske djelatnosti i stručni poslovi u sportu","Koliko daleko se namjerava zaći kad se nabrajaju stručni poslovi u sportu? Konkretno, da li će se fizioterapeuti pri sportskim klubovima tretirati kao zdravstveni ili kao sportski djelatnici? Ako su sportski djelatnici, da li u sportsku djelatnost spada I tretman sporaša u salonima za masažu, što financiraju gotovo svi klubovi?"]
[16,"Ivan Šoša","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nOsobe u sustavu sporta – fizičke i pravne","Tko se sve smatra \"osobom u sustavu sporta\"?\nNa koji način se čine posebnima paraolimpijske organizacije u odnosu na\"olimpijske\"?"]
[17,"Nenad Seferagić","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nStručni kadar u sportu ","Kako je sustav obavljanja stručnih poslova u sportu do sada, dugi niz godina drugačije funkcionirao potrebno je uzeti u obzir zatečeno stanje i omogućiti osobama koje već duži niz godina obavljaju takve poslove, bez obzira na kvalifikaciju u smislu sportske/kineziološke naobrazbe nastavak obavljanja poslova trenera isl. Institut mentorstva u oovakvim je slučajevima dobrodošao."]
[18,"Dragan Katunar","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nSportska natjecanja","Također treba dodati i sportaše s invaliditetom da se i nima odredi vrstu specijalnih pregleda."]
[19,"Dragan Katunar","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nSportske građevine","Kod procjene analize stanja sportskih objekata obratiti pažnju i pristupačnosti korištenja za sportaše s invaliditetim , te omogučiti da se sportaši s invaliditetom mogu baviti sportskom aktivnošću na bilo kojem objektu."]
[20,"Ivan Šoša","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nSportske građevine","Infrastruktura sportskih građevina mora podlijegati propisima iz zaštite na radu."]
[21,"Antun Eumeo","Osnovna pitanja koja će se urediti Zakonom ,\nSportske građevine","Posebnu pozornost treba posvetiti stadionskoj infrastrukturi (posebno tu ističem nogometne stadione) i sigurnosnoj kulturi na samim stadionima, kako bi se gledatelji osjećali što sigurnje."]
[22,"Hrvatski olimpijski odbor","Opće odredbe,\nČlanak 1.","Ovim člankom te člankom 2. se defiira što je to \"sportska djelatnost\", no smatramo da treba u Zakonu definrati i što je \"sport\""]
[23,"Marko Hrabar","Opće odredbe,\nČlanak 1.","Ne bi bilo na odmet urediti i status onih sportova koji nisu priznati Nomenklaturom sportova i sportskih grana Hrvatskog olimpijskog odbora. Tome bi se moglo doskočiti da Zakon o sportu u početnim odredbama definira pojam sporta koji začudo do sada nije uopće zakonski definiran, a kroz što bi se iznjedrio i niz drugih blagodati normativne definicije pojma sport. S obzirom na širinu pojma, pružiti općenitu definiciju zasigurno nije jednostavno. Kao definiciju predlažem: sport je društveno priznata aktivnost koja se pojavljuje kao disciplina, igra ili vještina, a koja se temelji i provodi na unaprijed određenim i priznatim pravilima radi natjecanja, održavanja zdravlja ili zabave. Sa svrhom minimaliziranja  potencijalnih nejasnoća bilo bi potrebno propisati u istome članku odredbu sličnu onoj iz članka 18. stavka 3. Zakona o sportu koji bi propisao „Je li neka aktivnost sport, u smislu ovoga Zakona, u slučaju sumnje utvrđuje ministarstvo uz prethodno mišljenje Hrvatskog olimpijskog odbora“."]
[24,"Marko Hrabar","Opće odredbe,\nČlanak 1.","Mišljenja sam da bi Zakon o sportu trebao pobliže urediti određene institute kod naknade štete u sportu. Naime, u predmetnom nacrtu se ne propisuje niti jednom odredbom išta vezano uz nastanak (pa time i naknadu) štete u sportu. Takvim (ne)propisivanjem indirektno se prepušta sveobuhvatna regulativa te tematike općim propisima, tj. ZOO-u i djelomično ZSNŠN-u, a šo nije dobro zbog specifičnosti ove materije.\n(Primjerice Zakon o sportu Republike Srbije ima više odredbi koje pobliže uređuju odnose prilikom nastanka štete u sportu. Člankom 19. stavkom 1. je propisano da je Sportska organizacija dužna sklopiti ugovor o osiguranju vrhunskih sportaša od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme obavljanja sportske aktivnosti. Člankom 21. je propisano da se na odgovornost za štetu koju pretrpi sportaš za vrijeme sportske aktivnosti ili je prouzrokuje drugoj osobi primjenjuju opća pravila o odgovornosti za štetu, ali da pravo na naknadu štete nema onaj sportaš kojemu nastane šteta u skladu sa sportskim pravilima i kao rezultat uobičajenih opasnosti i uobičajenog rizika bavljenja tom sportskom aktivnošću. Kasnijim odredbama regulirana je i odgovornost organizatora priredbe za štetu koja nastane sportašima, gledateljima ili trećima itd.)\nPraksa sudova u Republici Hrvatskoj se već ustalila po pitanju nekih elemenata štete u sportu, poput vrste odgovornosti pa je stvorena podloga da se nadolazećim izmjenama i dopunama Zakona o sportu uredi i ta materija. Pa tako, bilo bi poželjno normirati smatra li se sport opasnom djelatnošću, odnosno normirati da se sport ne smatra opasnom djelatnošću uz naznaku općih iznimaka kada će se ipak smatrati opasnom djelatnošću. Primjerice, kod onih sportova kod kojih se koriste opasne stvari poput mačevanja ili automobilističkih utrka ili onih sportova gdje je zapravo nastanak štete dio pravila sportske igre poput borilačkih sportova. Takvim normiranjem bismo dobili pravnu sigurnost u pogledu primjene subjektivne, odnosno objektivne odgovornosti za štetu. Jednako tako, mišljenja sam da je potrebno normirati odgovornosti organizatora natjecanja kao objektivnu odgovornost u svim onim situacijama kad sportašu nastane (neimovinska) šteta (i.e. tjelesna ozljeda) uslijed propusta organizatora."]
[25,"Hrvatski športsko ribolovni savez","Sportske djelatnosti,\nČlanak 2.","U članku 2. u sportske djelatnosti vratiti „sportsku rekreaciju“\nOBRAZLOŽENJE \n1. SPORTSKA REKREACIJA – rekreacija za koju su organizirani i registrirani klubovi (samo u slatkovodnom ribolovu imamo 420 udruga od kojih je većina rekreativnih) mora imati mjesto u Zakonu i smatramo da „sportska rekreacija“ mora biti taksativno navedena u sportskim djelatnostima, a sadašnji prijedlog je nazadovanje u odnosu na sada važeći Zakon o sportu. Proizlazi da nam je fizička sprema najvećeg broja stanovništva beznačajna,  iako je statički dokazano da se  ogromna sredstva u zdravstvu koriste za saniranje posljedica loše fizičke spreme svih slojeva stanovništva, a da se ne govori o tome da su pojedini sportski talenti počeli kao rekreativci, dok nisu uočene njihove velike sportske mogućnosti   .\n\nStatus ne definirane SPORTSKE REKREACIJE koriste drugi na štetu sporta. Na primjer Ministarstvo poljoprivrede odvojilo je sportsko ribolovnu rekreaciju od nacionalnog sportskog saveza za sportski ribolov na moru Zakonom o športskom ribolovu na moru. Time su sredstva od rekreaciju iz sporta ušla u državni proračun, kao ušteda Ministarstva poljoprivrede. Isto se namjerava napraviti i u slatkovodnom ribolovu sa čime bi Hrvatski športsko ribolovni savez (pa i sport) izgubio 1,5 miliona kuna, kojima smo većim dijelom financirali sportske aktivnosti našega Saveza. Moramo napomenuti da je isto Ministarstvo vrijednost ribe već naplatilo sa svojim propisanim naknadama, a novac sportske rekreacije samo je dobro došao dodatak, koji je proizašao iz manjkavog Zakona o sportu.   \n\nNavedeni prijedlog bio bi u skladu sa člankom 33. stavak (1) u kojemu se navodi „Sportska udruga je udruga koja se osniva s ciljem obavljanja sportskih djelatnosti“, a u stavku (2) istoga članka navodi se „-udruga za sportsku rekreaciju“,  koje nema na popisu sportskih djelatnosti u članku 2. Isto tako, bila bi u skladu sa važnosti koji ima po članku 121 kao obvezni dio Nacionalne strategije sporta."]
[26,"Kineziološki fakultet u Splitu","Odjeljak 1. SPORTSKE DJELATNOSTI,\nRegistar sportskih djelatnosti","1. Obzirom na potrebu zaštite i podizanja kvalitete rada i individualizacije odgovornosti u sportu predlažemo da se tekst članka 4. Nadopuni stavkom :\n Pri upisu u Registar sportskih djelatnosti pravne i fizičke osobe u sustavu sporta trebaju priložiti ovjerenu izjavu Nacionalnog sportskog saveza ili Hrvatske kineziološke komore sa podacima o minimalnoj stručnoj kvalifikaciji osobe koja od dana upisa u registar ispred pravne osobe odgovora za stručnu djelatnost iste."]
[27,"Hrvatski školski sportski savez","Odjeljak 2. STRUČNI POSLOVI U SPORTU,\nStručni poslovi u sportu","Predlažemo da u stavku 10. briše dio \"ili uvjete za učitelja razredne nastave, sukladno posebnome propisu\", odnosno da iza tjelesne i zdravstvene kulture bude točka.\nNavedeno se predlaže jer smatramo kako su djeca najosjetljivija skupina i s njima mogu raditi isključivo najkvalificiranije osobe, a to su profesori kineziologije."]
[28,"Hrvatski kineziološki savez ","Stručni poslovi u sportu,\nČlanak 5.","Na temelju komparativne analize predloženih zakonskih prijedloga u „Nacrtu prijedloga zakona o sportu“ i u prijedlogu Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, a koja se odnose  poglavlje „Stručni poslovi i stručni kadrovi u sportu“, može se zaključiti da su ponuđena rješenja Kineziološkog fakulteta u Zagrebu stipulirana kvalitetnije, a to znači na prihvatljiviji način ne samo s aspekta postignuća supstratne znanosti, nego i s aspekta aplikativnih rješenja. \nNaime, sa zadovoljstvom treba ustvrditi da ponuđena rješenja u svim spomenutim člancima maksimalno respektiraju ne samo prezentno stanje koje se odnosi na stručne poslove i stručne kadrove u sportu u Republici Hrvatskoj, nego predstavljaju veliki doprinos i za daljnje unapređenje rada u tom području sporta, što sasvim sigurno predstavlja za razvoj sporta u svakoj zemlji pa tako i u Hrvatskoj, jedan od temeljnih uvjeta njegova napretka."]
[29,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Stručni poslovi u sportu,\nČlanak 5.","Umjesto prijedloga MZOS-a koji prepoznaje svega 7 stručnih poslova od koji se svega jedan odnosi na stručne poslove u natjecateljskom sportu, a ostali četiri na rekreaciju (dva stručna posla), kineziterapiju, poduku, dijagnostiku te školski sport predlažemo definiranje 14 stručnih poslova. MZOS, nažalost, u svom prijedlogu ne prepoznaje razliku između stručnih poslova koji se obavljaju s maloljetnicima (djecom i mladima) i suprotno spoznajama struke, ali i preporukama pravobraniteljice za zaštitu djece o potrebi posebne zaštite djece u sustavu sporta, izjednačava stručni posao sportske pripreme djece i mladih s odraslim sportašima što smatramo apsolutno neodrživim i neodgovornim. Stav je struke i jedno od temeljnih načela u sportu i društvu općenito kako djecu i mlade (maloljetnike) treba posebno i zakonski štititi. Predlažemo da se ta zaštita odnosi na sve maloljetnike odnosno na djecu i mlade do 18. godine života. Međutim, uvažavajući specifičnosti nekih sportova i sportskih disciplina moguće je tu dobnu granicu spustiti i na 16 godina čime bi se omogućilo obavljanje sportske pripreme s mladim sportašima od 17 ili 18 godina kao s odraslim sportašima. Sličnu dobnu granicu od 16 godina prepoznaje više drugih zakonskih područja u Republici Hrvatskoj te je to moguće primijeniti i u sportu. \nOd predloženih stručnih poslova njih 7 se odnosi na natjecateljski sport, 3 na rekreaciju, 1 na školski i akademski sport, 1 na poduku, 1 na kineziterapiju i 1 na sport osoba s invaliditetom. Predloženi popis stručnih poslova je utemeljen na sportskoj praksi i znanstvenim spoznajama te prepoznaje davno utemeljenu činjenicu da nije isto raditi s djecom i mladima i s odraslim sportašima. Prepoznaje složenije stručne poslove koji se odnose na planiranje i programiranje u sportu i rekreaciji odnosno provođenje dijagnostičkih postupaka i njihovu interpretaciju ili strateško upravljanje u sportu. Prepoznaje i manje složene stručne poslove koji čine bazu stručnog rada u sportu i koje se može obavljati i bez školovanja poput provođenja sportske pripreme ili sportske rekreacije odnosno podučavanje osnovnoj tehnici pojedinog sporta. Time se stvaraju pretpostavke za kasnije zakonske odredbe koje će prepoznati i uvažiti školovane osobe, kao i osposobljene osobe koje čine veliki udio i za kojima postoji velika potreba u sportu. Ovaj prijedlog prepoznaje i uvažava činjenicu kako postoje značajne specifičnosti kao i cijeli set posebnih znanja, vještina i kompetencija koje su potrebne za rad s osobama s invaliditetom. Također prepoznaje i činjenicu da su organizacijski i upravljački poslovi u sportu također stručni poslovi u sportu za koji se u značajnom broju slučajeva zaključuju i ugovori o radu u sportskim udrugama te kako postoji potreba za njihovim zakonskim prepoznavanjem, definiranjem, opisom i zaštitom.\nOd 2. do 14. stavka ovoga članka detaljnije se opisuju i definiraju svih 13 stručnih poslova navedenih u stavku 1. ovoga članka. Navedeno je potrebno kako bi se stručni poslovi u sportu zakonski preciznije odredili. Ovom prilikom skrećemo pozornost i predlažemo na početku ili kraju cijelog Zakona o sportu dodavanje svojevrsnog pojmovnika kojim bi se odredili i definirali različiti stručni pojmovi koji se koriste na ovom, ali i drugim mjestima u zakonu. Navedeno smatramo potrebnim kako bi se izbjeglo ili umanjilo različito tumačenje odnosno bolje razumijevanje pojedinih pojmova koji se koriste u ovom zakonu."]
[30,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Stručni poslovi u sportu,\nČlanak 5.","KIF predlaže potpuno novi tekst članka 5. Nacrta prijedloga Zakona o sportu.\n(1) Stručni poslovi u sportu, u smislu ovoga Zakona, jesu:\na) planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske pripreme,\nb) planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske pripreme djece i mladih do 18 godina,\nc) provođenje sportske pripreme,\nd) provođenje sportske pripreme djece i mladih do 18 godina,\ne) planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske rekreacije,\nf) planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske rekreacije djece i mladih do 18 godina,\ng) provođenje sportske rekreacije,\nh) planiranje, programiranje, provođenje i kontrola izvannastavnih školskih sportskih aktivnosti,\ni) podučavanje osnovnoj tehnici pojedinog sporta,\nj) organizacijski i upravljački poslovi u sportskim klubovima, sportskim zajednicama, nacionalnim sportskim savezima i nacionalnim krovnim sportskim udruženjima, \nk) planiranje, programiranje, provođenje i kontrola kineziterapijskih postupaka,\nl) provođenje dijagnostičkih postupaka i interpretiranje rezultata dijagnostičkih postupaka,\nm) sportska priprema osoba s invaliditetom.\n(2) Planiranje, programiranje, provođenje i kontrolu sportske pripreme podrazumijeva izradu planova i programa (operativne, tekuće, kratkoročne, srednjoročne i dugoročne) sportske pripreme iz članka 47. stavka 4. ovoga Zakona za odrasle sportaše te njihovo provođenje i kontrolu s ciljem pripreme odraslih sportaša u sustavu službenih natjecanja u sportovima prepoznatim u nomenklaturama sportova Hrvatskog olimpijskog odbora, organiziranim od strane nadležnih nacionalnih sportskih saveza ili nacionalnih krovnih sportskih udruženja.\n(3) Planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske pripreme djece i mladih do 18 godina podrazumijeva izradu planova i programa sportske pripreme (operativne, tekuće, kratkoročne, srednjoročne i dugoročne) djece i mladih do 18 godina iz članka 47. stavka 4. ovoga Zakona te njihovo provođenje i kontrolu s ciljem pripreme djece i mladih u sustavu službenih natjecanja u sportovima prepoznatim u nomenklaturama sportova Hrvatskog olimpijskog odbora, organiziranim od strane nadležnih nacionalnih sportskih saveza ili nacionalnih krovnih sportskih udruženja.\n(4) Provođenje sportske pripreme podrazumijeva neposredno provođenje sportske pripreme na temelju plana i programa sportske pripreme za odrasle sportaše.\n(5) Provođenje sportske pripreme djece i mladih do 18 godina podrazumijeva neposredno provođenje sportske pripreme na temelju plana i programa sportske pripreme za djecu i mlade do 18 godina.\n(6) Planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske rekreacije podrazumijeva izradu planova i programa sportske rekreacije iz članka 47. stavka 5. ovoga Zakona za odrasle osobe te njihovo provođenje i kontrolu.\n(7) Planiranje, programiranje, provođenje i kontrola sportske rekreacije djece i mladih do 18 godina podrazumijeva izradu planova i programa sportske rekreacije iz članka 47. stavka 5. ovoga Zakona za djecu i mlade do 18 godina starosti te njihovo provođenje i kontrolu.\n(8) Provođenje sportske rekreacije na temelju plana i programa sportske rekreacije za odrasle osobe kao i za djecu i mlade do 18 godina.\n(9) Planiranje, programiranje, provođenje i kontrola izvannastavnih školskih sportskih aktivnosti podrazumijeva izradu planova i programa te provedbu i kontrolu svih oblika sportskih aktivnosti koje se provode u okviru školskih sportskih društava osnovnih i srednjih škola, odnosno u okviru izvannastavnih školskih sportskih aktivnosti.\n(10) Podučavanje osnovnoj tehnici pojedinog sporta podrazumijeva provedbu sportske poduke iz članka 47. stavka 6. s isključivim ciljem svladavanja tehnike pojedinog sporta, bez planiranja, programiranja, provedbe programa sportske pripreme ili sportske rekreacije odnosno bez sudjelovanja u sustavu službenih natjecanja u sportovima prepoznatim u nomenklaturama sportova Hrvatskog olimpijskog odbora, Hrvatskog paraolimpijskog odbora i Hrvatskog sportskog saveza gluhih, organiziranim od strane nadležnih nacionalnih sportskih saveza ili nacionalnih krovnih sportskih udruženja.\n(11) Organizacijski i upravljački poslovi u sportskim klubovima, sportskim zajednicama, nacionalnim sportskim savezima i nacionalnim krovnim sportskim udruženjima podrazumijeva obavljanje organizacijskih i upravljačkih poslova (sportski menedžer) u sportskim klubovima, sportskim savezima, sportskim zajednicama, nacionalnim sportskim savezima i nacionalnim krovnim sportskim udruženjima uključujući poslove glavnog tajnika, stručnog tajnika, sportskog direktora, kao i druge sportske stručne i administrativne poslove.\n(12) Planiranje, programiranje, provođenje i kontrola kineziterapijskih postupaka podrazumijeva izradu planova i programa koji se odnose na prevenciju i rehabilitaciju ozljeda i oštećenja lokomotornog sustava te njihovo provođenje i kontrolu.\n(13) Provođenje dijagnostičkih postupaka i interpretiranje rezultata dijagnostičkih postupaka podrazumijeva provođenje postupaka dijagnosticiranja i procjene antropološkog i sportskog statusa djece, mladeži i odraslih sportaša kao i drugih sudionika u kineziološkim aktivnostima te interpretiranje rezultata provedenih dijagnostičkih postupaka.\n(14) Sportska priprema osoba s invaliditetom podrazumijeva izradu planova i programa (operativne, tekuće, kratkoročne, srednjoročne i dugoročne) sportske pripreme iz članka 47. stavka 4. ovoga Zakona za osobe s invaliditetom te njihovo provođenje s ciljem sudjelovanja u sustavu službenih natjecanja u sportovima prepoznatim u nomenklaturama sportova Hrvatskog paraolimpijskog odbora, Hrvatskog sportskog saveza gluhih i organiziranim od strane nadležnih nacionalnih sportskih saveza ili nacionalnih krovnih sportskih udruženja osoba s invaliditetom.\n(15) Stručne poslove iz stavka 9. ovoga članka koji se odnose na školski sport i aktivnosti školskih sportskih društava u osnovnim i srednjim školama mogu provoditi isključivo osobe koje ispunjavaju uvjete za učitelja odnosno nastavnika tjelesne i zdravstvene kulture, sukladno posebnom propisu."]
[31,"Ivan Šoša","Stručni poslovi u sportu,\nČlanak 5.","tko provodi radnje iz 7. alineje st. 1?"]
[32,"Hrvatski olimpijski odbor","Osobe u sustavu sporta,\nČlanak 6.","Smatramo kao i HNS da među fizičkim osobama u sportu trebaju biti navedeni članovi tijela upravljanja krovnih sportskih udruženja, nacionalnih, županijskih i gradskih sportskih saveza i klubova. Kako je Nacrtom Zakona utvrđeno tko ne može biti član tijela upravljanja pravnih osoba u sportu, odnosno kod prepreka za sudjelovanje u sportskim djelatnostima. Ako te osobe nisu u sustavu sporta, onda se niti odredbe Zakona o sportu ne mogu odnositi na njih, a što ovdje nije slučaj."]
[33,"Hrvatski nogometni savez","Osobe u sustavu sporta,\nČlanak 6.","Među fizičkim osobama u sportu nisu navedeni članovi tijela upravljanja krovnih sportskih udruženja, nacionalnih, županijskih i gradskih sportskih saveza i klubova. S druge strane, njihovo djelovanje je djelomično regulirano ovim Nacrtom kada se normira tko ne može biti član tijela upravljanja pravnih osoba u sportu, odnosno kod prepreka za sudjelovanje u sportskim djelatnostima. Ako te osobe nisu u sustavu sporta, onda se niti odredbe Zakona o sportu ne mogu odnositi na njih. Osim njih u sustav sporta bi trebalo uvrstiti osobe koje su članovi ostalih tijela (komisija i sl.) krovnih sportskih udruženja, nacionalnih, županijskih i gradskih saveza. Također, posrednik u sportu je naveden kao fizička osoba koja djeluje u sustavu sporta dva puta - prvi put kao \"drugi stručnjak u sustavu sporta (liječnik, fizioterapeut, sportski menadžer i sl.)\" te drugi put kao \"posrednik u sportu\""]
[34,"Hrvatski olimpijski odbor","Kategorizacija sportaša,\nČlanak 8.","U članku 8. stavak 6. brisati riječi\"uz prethodnu suglasnost Ministarstva\" jer je postupak pripreopćeg akta o kategorizaciji sportova vrlo složen, pogotovo za HOO u kojem se obrađuju kriteriji za svaki od preko 70 sportova, sa različitim sustavima natjecanja, sportskih disciplina, kategorija...kako će Ministarstvo na takav specifičan dokument utvrditi suglasnost. Ova suglasnost će biti ili samo formalna ili će otežati donošenje općega akta jer je pitanje na temelju čega Ministarstvo daje suglasnost. Kategorizacija sportaša postoji od početka rada HOO-a, a sada se po prvi puta nalaže suglasnost na takav dokument. Potpuno narušavanje autonomije sporta i NOO, kao i autonomije HPO i HSSG."]
[35,"TICIJAN KOMPARIĆ","Kategorizacija sportaša,\nČlanak 8.","U stavku (6) brisati tekst : uz prethodnu suglasnost Ministarstva."]
[36,"Ivan Šoša","Kategorizacija sportaša,\nČlanak 8.","U st. 6. umjesto \"Uvjete i postupak kategorizacije...\" trebalo bi stajati \"Uvjete i postupak kategorizacije, te kategoriju određenu tim postupkom...\""]
[37,"Bojan Sušanj","Prava sportaša,\nČlanak 9.","Stavak (4) umjesto formulacije  „stipendiju kategoriziranome sportašu I. kategorije“ uvrstiti „stipendiju kategoriziranome sportašu I., II. I III. Kategorije“. Obrazloženje. Na taj način bi se, u skladu s člankom 110 koji definira javne potrebe na državnoj razini i obvezu skrbi o vrhunskim sportašima iz Državnog proračuna izdvajala sredstva za isplatu stipendija vrhunskim sportašima. Razlog je što visina stipendija, koju su do sada određivale lokalne i regionalne sportske zajednice ili vlasti, ne bi bio razlog za određivanje sportskog puta vrhunskim sportašima te bi omogućio ravnomjeran i jednak razvoj sporta u svim sredinama. Osim toga, proračuni regionalnih i lokalnih samouprava izrazito teško podnose financiranje svih programa sporta koji su im u ovom trenutku propisani. Osim toga, isplaćivanje trajnih novčanih naknada zaslužnim (umirovljenim) sportašima iz Državnog proračuna a ne isplaćivanje stipendija vrhunskim sportašima za vrijeme trajanja karijere kada im je najvažnija je, u najmanju ruku čudna jer odražava ne intenciju sustava sporta u Hrvatskoj da sport potiče već samo naknadno nagrađuje."]
[38,"Hrvatski olimpijski odbor","Prava sportaša,\nČlanak 9.","Stavak 1. ovog članka bi mogao dovesti do smanjenja prava kategoriziranih sporta. S obzirom da ovaj Nacrt ne utvrđuje naknade sportašima amaterima odnosno naknadu za bavljenje sportom koju utvrđuje Zakon o porezu na dohodak (članak 10. točka 16. Zakona)  i Pravilnik o porezu na dohodak (Članak 45. stavak 1. točka 6.), a na kraju članka se navodi da sportaš ima pravo i na ostale naknade sukladno ovom Zakonu, a navedeno pravo na naknadu sportaša amatera kojeg se ovdje ne navodi, pripada poreznim propisima, te bi primjenom ovakvog pravila došlo do ograničenja prava sportaša. Sukladno navedenom predmetnu naknadu treba ugraditi u ovaj stavak, a na kraju stavka uz ostala prava sukladno ovom Zakonu dodati kao i druga prava sukladno drugim zakonima.\n\nU istom članku u stavku 2. kod navođenja osnovnih troškova natjecanja nema troškova rekvizita i sportske opreme, troškova zdravstvene zaštite i rehabilitacije sportaša, ali i nekih drugih naknada koje su sportašima nužne za bavljenje sportom.Predlaže se dopuna ovog stavka navedenim i drugim elemntima koji se odnose na troškove za bavljenje sportskom djelatnošću.\nPodržava se isplata stipendija za sportaše I kategorije na državnoj razini no napominjemo da za to treba osigurati dodatna sredstva isplatiteljima stipendija.\nUz stavak 6. napominjemo da nacionalni savezi nemaju nikakav kriterij temeljem kojeg će procijeniti visinu osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću. Osim toga, različiti su troškovi unutar istoga sporta kada se radi i različitim stupnjevima natjecanja i različitim dobnim uzrastima sportaša. Također, može doći do zlouporabe pa da neki nacionalni savez visinu osnovnih troškova procijeni previsoko pa da neki dobro plaćeni sportaš ima status amatera."]
[39,"TICIJAN KOMPARIĆ","Prava sportaša,\nČlanak 9.","Stavak (3):\nUmjesto riječi: \"isplaćuju\" uvrstiti termin: \"mogu isplatiti\" \nTako izmijenjen stavak glasi:\n3) Nagrada za sportsko ostvarenje sportaša je nagrada određena općim aktom o kategorizaciji sportaša i Pravilnikom o mjerilima za dodjelu nagrada. Nagradu za sportsko ostvarenje  mogu isplatiti Hrvatski olimpijski odbor, Hrvatski paraolimpijski odbor, Hrvatski sportski savez gluhih, sportska zajednica, sportski savez, sportski klub i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.\n\nObrazloženje:\nIsplata nagrada ne može i nesmije stajati jedino kao obveza (HOO-a, HPO-a, HSSG-a) i nebi trebala biti dio Pravilnika o kategorizaciji sportaša već posebnog pravilnika i ovisna je o raspoloživom iznosu za te namjene u proračunima navedenih udruženja. Nigdje nije navedeno da se za tu namjenu osiguravaju dodatna sredstva u programu javnih potreba.\n\nStavak (4)\nBrisati tekst:\n\"Sportsku stipendiju kategoriziranome sportašu I. kategorije u iznosu utvrđenom programom javnih potreba u sportu isplaćuje Hrvatski olimpijski odbor, Hrvatski paraolimpijski odbor i Hrvatski sportski savez gluhih.\"\nDodati tekst:\n\"Hrvatski olimpijski odbor, Hrvatski paraolimpijski odbor i Hrvatski sportski savez gluhih.\"\n\nIzmjenjeni stavak (4) glasi:\nSportsku stipendiju kategoriziranom sportašu sukladno općem aktu može isplaćivati jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, sportska zajednica, sportski savez i sportski klub, Hrvatski olimpijski odbor, Hrvatski paraolimpijski odbor, Hrvatski sportski savez gluhih. \n\n\nObrazloženje:\nUvodi se nova financijska obveza za nacionalne krovne udruge, a nije predviđeno povećanje sredstava za njezinu realizaciju. \nTo praktički znači ili da sportaši I kategorije ostaju bez sportskih stipendija koje su do sada primali od sportskih zajednica u jedinicama lokalne samouprave ili ukoliko se stipendije isplaćuju iz postojećih sredstava, tada dolazi do realnog smanjenja programa, odnosno priprema i natjecanja.\nTrebalo bi zadržati dosadašnje rješenje isplate sportskih stipendija putem sportskih zajednica u jedinicama lokalne samouprave i unaprijediti ga na način da je sportska stipendija svugdje jednka.\n\nStavak (6):\nBrisati tekst: \"Visinu osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću općim aktom propisuje nacionalni sportski savez pojedinoga sporta utvrđujući troškove amaterskog bavljenja sportom u odnosu na troškove profesionalnoga sportaša.\"\nNepotreban akt kojim se dodatno administrativo opterećuju nacionalni sportski savezi."]
[40,"Ivan Šoša","Prava sportaša,\nČlanak 9.","Trebalo bi uvesti institut \"posebnog nagrađivanja iznimno zaslužnog sportaša\",  kako bi se izbjegle situacije da sporaši odlikovani medaljama na OI, prodaju te iste medalje kako bi mogli platiti najam stana (hipotetski)."]
[41,"Ivan Šoša","Prava sportaša,\nČlanak 9.","riječ \"nagrada\" treba biti ztamijenjena s \"financijska nagrada\""]
[42,"Ivan Šoša","Prava sportaša,\nČlanak 9.","U st. 3. \"nagrada\" nije preciznije definirana."]
[43,"Marko Hrabar","Odsjek 1. SPORTAŠ,\nProfesionalni sportaš i sportaš amater","Zapravo uvrštavanje mogućnosti zaključivanja ugovora s mlađim sportašima (od 12 godine starosti), kako navodi Hrvatski nogometni savez, se ne smije unositi u nacrt Zakona iz niza razloga, za početak takva norma bi bila ništetna. \nNo, materiju maloljetnih sportaša je potrebno izričito normirati novim Zakonom o sportu.\nIako Zakon o radu u članku 20. st. 1. govori kako zakonski zastupnik može ovlastiti maloljetnika od 15 godina starosti i starijeg za sklapanje određenog ugovora o radu te sukladno tome preuzimanje svih prava i obveza iz tog ugovora, st. 2. istoga članka, tu mogućnost indirektno otklanja za sportske ugovore maloljetnika. Naime, od ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka, izuzeti su pravni poslovi za poduzimanje kojih zakonskom zastupniku treba odobrenje tijela nadležnog za poslove socijalne skrbi. Imajući na umu odredbu članka 261. st. 3. Obiteljskog zakona (Za sklapanje ugovora između maloljetnog djeteta i fizičkih ili pravnih osoba kojima je predmet raspolaganje budućim imovinskim pravima djeteta u vezi s njegovim športskim, umjetničkim ili sličnim aktivnostima, potrebno je prethodno odobrenje centra za socijalnu skrb. Centar za socijalnu skrb mora, radi dobrobiti djeteta, osobito paziti da se zaštite djetetova imovinska prava i interesi“) jasno je vidljivo da sportski ugovori maloljetnika ulaze pod ingerenciju st. članka 20. Zakona o radu. \n Stoga, argumento a contrario zastupnici maloljetnika nisu ovlašteni ovlastiti ga za potpisivanjem sportskog ugovora o radu. \nUzmemo li u obzir činjenicu da je radni odnos strogo osobne naravi te da se isti može zasnovati samo ponaosob, postavlja se pitanje hoće li uopće biti moguće zasnivati radne odnose između maloljetnika i njihovih klubova?\nIako odredba čl. 98. st. 1. Obiteljskog zakona govori da roditelji imaju prava i dužnosti sklapati pravne poslove u ime svoje djece pa kroz to i ugovore glede njihove sportske aktivnosti (uz prethodno odobrenje centra za socijalnu skrb), smatram da je u pogledu rada, Zakon o radu lex specialis pa je samim time otklonjena mogućnost da roditelji potpišu sportski ugovor o radu u ime svojega djeteta.\nStoga, s obzirom da roditelji ne mogu dati ovlaštenje maloljetniku da potpiše sportski ugovor o radu, a oni ga ne mogu potpisati u njegovo ime, a imajući u vidu odredbu članka 10. Zakona o radu prema kojoj se radni odnos moguće zasnovati jedino ugovorom o radu, dolazim do zaključka da prema pozitivnom pravu u Republici Hrvatskoj maloljetnik neće moći zasnovati sportski radni ugovor.\nNačelno, spomenuto pitanje bi se moglo jasno urediti Zakonom o sportu kao određenim subspecijalisom, ali to nije učinjeno\nNaime, ako stavimo u logičnu vezu spomenute odredbe čl. 261. i 98. Obiteljskog zakona s odredbom članka 20. Zakona o radu, teleološkim tumačenjem dolazimo do zaključka da je izuzeće iz st. 2 čl. 20. Zakona o radu stavljeno samo u kontekstu sprječavanja zaobilaženja centra za socijalnu skrb putem roditeljskog ovlaštenja. Odobrenjem centra za socijalnu skrb dobivamo viši stupanj zaštite interesa djeteta čiji slučajevi su razumno propisani Obiteljskim zakonom. No, nužnost odobrenja centra za socijalnu skrb ne bi trebala automatski isključivati mogućnost davanja ovlaštenja djetetu od strane roditelja za potpisivanjem ugovora o radu. Smatram kako bi spomenuta dva uvjeta trebala stajati u korelaciji i postojati zajedno kao uvjet za sportski radni odnos maloljetnika. \nKada bi Zakonom o sportu propisali da je za sportski ugovor o radu potrebno pribaviti prethodnu suglasnost centra za socijalnu skrb prije davanja ovlaštenja roditelja, riješili bi gore razrađenu problematiku.\nNažalost, otvaranjem mogućnosti potpisivanja sportskih ugovora o radu maloljetnika, otvara se široka problematika. Primjerice, problem školovanja djece za vrijeme takvoga radnog odnosa i sl.\n Nadalje, javlja se pitanje trajanja tog ugovora odnosno njegovih učinaka nakon nastupa punoljetnosti maloljetnika.\n Gledajući striktno Zakon o radu, maloljetnik je poslovno sposoban za sklapanje i raskidanje toga ugovora te za poduzimanje svih pravnih radnji u svezi s ispunjenjem prava i obveza iz toga ugovora ili u svezi s tim ugovorom, što zapravo znači da je trajanje tog ugovora moguće i nakon nastupa punoljetnosti. Maloljetniku je dana poslovna sposobnost limitirana samo na prava i obveze iz potpisanog ugovora o radu. No, korelacija s Obiteljskim zakonom, odnosno teleološko tumačenje istoga, dovodi do zaključka da tome ne bi trebalo biti tako. Ako Obiteljski zakon ograničava obveze is sportskih ugovora najdulje do punoljetnosti djeteta (Članak 261. stavak 4.), onda bi trebalo i Zakon o radu tumačiti na način da je maloljetnik nakon dobivene ovlasti u mogućnosti potpisati ugovor o radu samo do svoje punoljetnosti. Odredba Obiteljskog zakona postoji zbog zaštite prava maloljetnika i u tom kontekstu je obiteljski zakon nužni lex specialis pa bi trebalo primjenjivati i Zakon o radu i Zakon o sportu kroz kontekst odredbi Obiteljskog zakona."]
[44,"Hrvatski nogometni savez","Odsjek 1. SPORTAŠ,\nProfesionalni sportaš i sportaš amater","Osobito je važno da se u Nacrt uvrsti mogućnost zaključivanja ugovora s mlađim sportašima (od 12 godine starosti) kako bi se izbjegao rani odlazak sportaša u inozemne klubove i oštećivanje „manjih“ klubova odlaskom njihovih sportaša u „veće“ , a bez da su u mogućnosti ugovorima sa sportašima spriječiti takve situacije. Naime, sadašnja verzija stipendijskog ugovora iz Nacrta predviđa stipendijski ugovor (ako naknada premašuje određeni iznos) kao ugovor o radu, a koji ne mogu zaključiti osobe mlađe od 16 godina. Ako naknada iz stipendijskog ugovora ne premašuje taj iznos, tada sportaš nije profesionalac i opet nije postignuta svrha zaključenja takvog ugovora. Naime, FIFA poznaje samo profesionalce i amatere. Amateri mogu napustiti klub u skoro svakom trenutku bez obzira na eventualni „amaterski“ ugovor. Stoga je potrebno da sportaš sa stipendijskim ugovorom ima status profesionalca, a da se  takav ugovor ne pretvara u ugovor o radu."]
[45,"Hrvatski nogometni savez","Odsjek 1. SPORTAŠ,\nProfesionalni sportaš i sportaš amater","1. profesionalac je sportaš u ekipnim i pojedinačnim sportovima koji ima zaključen ugovor s klubom, a taj ugovor može biti ugovor o radu ili stipendijski ugovor. \na) Ugovor o radu se zaključuje ako je to sportašu osnovno zanimanje (to mu je osnovni izvor prihoda i namjerava se baviti njime kao zanimanjem). \nb) Stipendijski ugovor se zaključuje sa sportašem mlađim od 23 godine (može ga zaključiti s navršenih 12 godina) kojem bavljenje sportom nije osnovno zanimanje. Visina naknade iz ugovora pri tome nije relevantna za utvrđivanje statusa profesionalca.\n2. profesionalac je sportaš u pojedinačnim sportovima koji nije u ugovornom odnosu s klubom,  kojemu je pripremanje i sudjelovanje u sportskom natjecanju osnovno zanimanje i koji ostvaruje novčane primitke od obavljanja sportske djelatnosti koji su na godišnjoj razini viši od godišnje neto prosječne plaće po zaposlenome u pravnim osobama u Republici Hrvatskoj. Visina novčanih primitaka se utvrđuje na dan 01. 01. za proteklu kalendarsku godinu."]
[46,"Hrvatski nogometni savez","Odsjek 1. SPORTAŠ,\nProfesionalni sportaš i sportaš amater","Kao temelj određivanja da li je sportaš profesionalac u Nacrtu su uzeta dva kriterija - pripremanje i sudjelovanje u sportskom natjecanju kao osnovno zanimanje i visina naknade. Pri tome je predviđeno sklapanje dvije vrste (zapravo, samo naizgled dva) ugovora za profesionalce - ugovor o radu i stipendijski ugovor. Međutim, sportaš koji ima zaključen stipendijski ugovor koji temeljem toga ostvaruje novčane primitke koji su na godišnjoj razini viši od osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću, zapravo ima ugovor o radu (članak 10. st. 2. podstavak 2.)\nMeđutim, niti kod tih se kriterija ne ostaje u nastavku teksta Nacrta jer i sportaš kojemu sudjelovanje u sportskom natjecanju nije osnovno zanimanje ima status profesionalca ako obavlja samostalnu sportsku djelatnost, nema ugovor s klubom, a novčani primici od bavljenja tom djelatnošću su mu viši od osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću. (članak 14.)\nPri tome, nacionalni sportski savezi trebaju u svom sportu propisati visinu osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću. Ako sportaš prima naknadu koja ne premašuje taj iznos, ima status amatera, čak i ako ima zaključen ugovor (amaterski ugovor).\nTako imamo profesionalce bez ugovora i amatere s ugovorom.\nProblemi koji proizlaze iz ovako postavljenog sustava:\n1. Nacionalni savezi nemaju nikakav kriterij temeljem kojeg će procijeniti visinu osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću. Osim toga, različiti su troškovi unutar istoga sporta kada se radi i različitim stupnjevima natjecanja i različitim dobnim uzrastima sportaša. Također, može doći do zlouporabe pa da neki nacionalni savez visinu osnovnih troškova procijeni previsoko pa da neki dobro plaćeni sportaš ima status amatera.\n2. Prekomplicirani sustav određivanja sportaša profesionalca - tri vrste, pri čemu se kod dvije vrste profesionalaca treba utvrđivati visina naknade, a da nije utvrđeno da li se radi o mjesečnoj ili godišnjoj naknadim (stipendijski ugovori), odnosno kada se računaju godišnji primici (profesionalci bez ugovora).\n3. Nema kriterija za određivanje kojemu je sportašu bavljenje sportom osnovno zanimanje - da li je to negativna definicija pa se kao osnovnim zanimanjem sportom ne bavi osoba koja je u radnom odnosu u nekom drugom području, koja se školuje ili studira…?"]
[47,"TICIJAN KOMPARIĆ","Profesionalni sportaš i sportaš amater,\nČlanak 10.","Stavak (2) podalineja druga, dodati riječ: \"peterostruko\".\nIzmjenjena podalineja druga glasi:\n\"sportaš kojemu je pripremanje i sudjelovanje u sportskom natjecanju osnovno zanimanje i koji na temelju stipendijskoga ugovora sa sportskim klubom prima neto naknadu peterostruko višu od prosječne neto plaće po zaposlenome u pravnim osobama u Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini prema objavi Državnoga zavoda za statistiku, a u čiji iznos ne ulaze osnovni troškovi za bavljenje sportskom djelatnošću iz članka 9. stavak 2. ovoga Zakona ili\"\nObrazloženje:\nProsječna neto plaća u RH nije dovoljna kao osnovica za uvrštavanje spotraša među profesionalce. Npr. a moguće je da sportaši primaju sportsku stipendiju višu od prosječne plaće u RH, ako klubovi za to iznađu sredstva, a ipak se ne mogu smatrati profesionalcima.\n\nStavak 4.brisati jer u kontekstu predloženih izmjena nema smisla.\n\nStavak (5) brisati tekst: \"kojemu je bavljenje sportom jedino zanimanje, koji obavlja samostalnu sportsku djelatnost i\".\nStavak (5) dodati tekst: \"koji\".\n\nIzmjenjeni stavak (5) glasi: \nNa zahtjev vrhunskoga sportaša I. kategorije koji nema zaključen ugovor o radu sa sportskim klubom, Ministarstvo rješenjem odobrava naknadu doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje iz sredstava proračuna Republike Hrvatske."]
[48,"Hrvatski olimpijski odbor","Profesionalni sportaš i sportaš amater,\nČlanak 10.","U stavku 2. je preniska naknada koja razlikuje sportaša amatera i profesionalca (profesionalac je onaj sportaš koji prima neto naknadu višu od jedne prosječne neto plaće po zaposlenom u pravnoj osobi u RH u prethodnoj godini) ili prima naknadu veću od troškova za bavljenje sportom. Vijek vrhunskog sportaša ograničen, odnosno manji nego gotovo sve druge profesije, često ima posljedice na zdravlje ili se radi njih prekida sportaska kariojera zato ovdje treba ovakavi iznos troškova za profesionalne sportaše biti utvrđen u dvostrukom iznosu u odnosu na predloženi.\nOvdje se daje isti komentar kao i za prethodni članak u odnosu na stavak 4.,jer nacionalni savezi nemaju nikakav kriterij temeljem kojeg će procijeniti visinu osnovnih troškova za bavljenje sportskom djelatnošću, sportaša amatera u odnosu na sportaša profesionalca. Osim toga, različiti su troškovi unutar istoga sporta kada se radi i različitim stupnjevima natjecanja i različitim dobnim uzrastima sportaša. \nVezano uz prijedlog stavka 5. može se reći da se radi o uvođenju prava sportaša koje im je jako potrebno no ovdje se predlaže dopuna stavka 5.kao i još jedan dodatni novi stavak koji bi glasili:\n (5) Na zahtjev vrhunskoga sportaša I. kategorije kojemu je bavljenje sportom jedino zanimanje, koji obavlja samostalnu sportsku djelatnost i nema zaključen ugovor o radu sa sportskim klubom ili drugim poslodavcem te ispunjava druge uvjete propisane pravilnikom iz stavka 6. ovoga članka, Ministarstvo rješenjem odobrava naknadu doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje iz sredstava proračuna Republike Hrvatske.\n(6) Postupak i uvjeti za priznavanje prava vrhunskih sportaša I. kategorije na plaćanje doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje iz sredstava proračuna Republike Hrvatske utvrđuju se pravilnikom koji donosi Ministar.\"\nPostojeći stavak 6. u tom bi slučaju postao stavkom 7. ovog članka"]
[49,"Marko Hrabar","Odsjek 1. SPORTAŠ,\nUgovorni odnos između sportaša i sportskoga kluba te registracija ugovora","Smatram da je potrebno normirati solidarnu odgovornosti kluba s igračem štetnikom u onim situacijama kada njihov igrač ozljedi drugog igrača za vrijeme trajanja sportske utakmice ili službenog treninga. Naime, solidarna odgovornost mora biti propisana zakonom ili ugovorena. Budući da je riječ o izvanugovornoj odgovornosti za štetu primjena solidarne odgovornosti mora imati normativni temelj. Zakon o obveznim odnosima u odredbi članka 1107 ne pruža zakonski okvir za spomenutu situaciju, a primjena odredbi Zakona o radu je upitna.  Propisivanje solidarne odgovornosti vidim kao nužno ponajprije iz razloga zaštite sportaša oštećenika. Potrebno je imati na umu da primanja prosječnog profesionalnog sportaša nisu velika i da naglo okončanje karijere ozljedom često ima za posljedicu krajnje siromaštvo te u konačnosti životnu ugroženost. Propisivanjem solidarne odgovornosti povećala bi se barem solventnost dužnika, odnosno mogućnost naplate neimovinske štete, ali i izgubljene dobiti. Za napomenuti je da je u inozemstvu uobičajena primjena solidarne odgovornosti kluba kod štetne radnje njihovog igrača, primjerice predmet Collet protiv Smitha i FC Middlesbrougha."]
[50,"HRVATSKI VESLAČKI SAVEZ","Ugovorni odnos između sportaša i sportskoga kluba te registracija ugovora,\nČlanak 11.","Sportaš i sportski klub mogu zaključiti ugovor o profesionalnom igranju - da li se taj članak znači odnosi samo na igračke sportove jer naši sportaši (veslači) se ne igraju a ni većina drugih sportaša"]
[51,"Marko Hrabar","Ugovorni odnos između sportaša i sportskoga kluba te registracija ugovora,\nČlanak 11.","Iz predmetne odredbe proizlazi da postoje tri vrste ugovora, ugovor o profesionalnom igranju kao ugovor o radu, stipendijski ugovor i amaterski ugovor. Postoji li prema ovom nacrtu uopće mogućnost zaključivanja stipendijskog ugovora i ako da koji bi bio primjer za to? Odnosno, postoje li uopće stipendijski ugovori? Naime, u stavku 3. članka 10. piše da sportaš iz stavka 2. podstavak 2. istoga članka sa sportskim klubom zaključuje profesionalni ugovor kao ugovor o radu sukladno članku 12. ovoga Zakona. Stavak 2., podstavak 2. članka 10. se odnosi upravo na sportaše koji potpisuju stipendijski ugovor za neto naknadu višu od od prosječne neto plaće. Iz toga proizlazi da stipendijski ugovori koji maju ugovorenu naknadu višu od prosječne neto plaće se ne smatraju stipendijskim ugovorima nego ugovori o profesionalnom igranju, a koji se smatraju ugovorima o radu. S druge strane, odredba članka 10. stavka 6. propisuje da će se svi ugovori koji ne ispunjavaju uvjete iz stavka 2. toga članka (u konkretnom primjeru stipendijski s naknadom višom od prosječne mjesečne plaće) smatrati amaterskim ugovorom. Stoga, za zaključiti je da će stipendijski ugovori s višom naknadom od prosječne plaće biti zapravo ugovori o radu, a s nižom amaterski ugovori iz čega proizlazi i početno pitanje, postoje li uopće stipendijski ugovori?"]
[52,"Ivan Šoša","Ugovorni odnos između sportaša i sportskoga kluba te registracija ugovora,\nČlanak 11.","ukoliko je ugovor o profesionalnom igranju sklopljen kao ugovor o radu, na njega se primjenjuju sve odredbe iz Zakona o radu."]
[53,"Marko Hrabar","Radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 12.","Iako je odredba članka 12. stavka 1. pohvalna, istu je potrebno još doraditi.\nPitanja koja se postavljaju, među inim su:\n1. Imaju li sportaši status radnika? Ako imaju potrebno je to izričito propisati, ako zbog ničeg onda zbog primjene Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Naime, prema spomenutom zakonu tražbine radnika imaju status prioritetnih tražbina što znači da one nisu obuhvaćene predstečajnom nagodbom, a što opet znači da se te tražbine ne mogu umanjivati. Primjerice, kod predstečajne nagodbe Košarkaškog kluba Cibone je igračima i bivšim igračima otpisano 50% potraživanja te kamate. Takvo što je neprihvatljivo, pogotovo ako će ugovori o profesionalnom igranju dobiti status radnopravnih ugovora. No, da bi spomenuta odredba o prioritetnim tražbinama bila primjenjiva bez raznih polemika koje se mogu očekivati, potrebno je izričito propisati da se igrači smatraju radnicima.\n2. S obzirom da predmetna odredba taksativno nabraja odredbe Zakona o radu koje se ne primjenjuju za zaključiti je da se sve ostale odredbe primjenjuju. Postavlja se pitanje tumačenja odredbe članka 19. Zakona o radu. Naime, ona propisuje: Osoba mlađa od petnaest godina ili osoba s petnaest i starija od petnaest, a mlađa od osamnaest godina koja pohađa obvezno osnovno obrazovanje, ne smije se zaposliti. Znači li to da primjerice maloljetni sportaš koji pohađa srednju školu ne može sklopiti ugovor o radu sa sportskim klubom? Ako ne može, ispada da može sklopiti samo amaterski stipendijski ugovor što opet znači da primjerice u 2015. godini ne može imati veća mjesečna primanja od 5.533,00 kune.\n3.  Primjenjuju li se prema sportašima odredbe Zakona o radu o ozljedi na radu i odgovornosti poslodavca za štetu trećima?"]
[54,"Marko Hrabar","Radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 12.","Prijedlog Hrvatskog nogometnog saveza \"\"Iznimno od zakona kojim se uređuju obiteljski odnosi, ugovori koji zaključuju maloljetni sportaši sa sportskim klubom ne prestaju vrijediti kada sportaš postane punoljetan.\" je protuustavan. Naime, Obiteljski zakon je lex specialis u pogledu maloljetnika i ne mogu se njegove odredbe derogirati Zakonom o sportu na način da se propiše nešto posve suprotno."]
[55,"Hrvatski nogometni savez","Radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 12.","Poslije stavka 3. dodaje se novi stavak koji glasi:\n\"Posebnim propisom regulirat će se sva porezna i druga davanja, kao i doprinosi koji se trebju uplaćivati vezano uz plaću i druge naknade profesionalnih sportaša.\"\nPoslije sadašnjeg stavka 5. dodaje se novi stavak koji glasi:\n\"Iznimno od zakona kojim se uređuju obiteljski odnosi, ugovori koji zaključuju maloljetni sportaši sa sportskim klubom ne prestaju vrijediti kada sportaš postane punoljetan.\""]
[56,"Ivan Šoša","Radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 12.","Ugovor o radu, u slučaju da takav postoji  po st. 1. ovog članka, između sportaša paraolimpijca I sportskog kluba, mora biti usklađen I sa Zakonom o profesionalnoj rehabilitaciji I zapošljavanju osoba s invaliditetom."]
[57,"Marko Hrabar","Mjerodavno pravo za ugovore koji uređuju radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 13.","Stavak 3- Predstavlja li izraz \"drugim propisima\" i druge zakone? Ako da takva odredba je protustavna."]
[58,"Marko Hrabar","Mjerodavno pravo za ugovore koji uređuju radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 13.","Stavak 2- Kako će se znati da li kakva udruga ima status reprezentativne udruge sportaša?"]
[59,"Marko Hrabar","Mjerodavno pravo za ugovore koji uređuju radno-pravni status profesionalnih sportaša,\nČlanak 13.","Stavak 1. - S obzirom da (primjerice) FIFA pravilnik o statusu i transferu igrača predstavlja autonomni izvor prava, a (primjerice) Zakon o radu predstavlja formalni izvor prava, koji propis od ova dva ima status višeg propisa i zašto?"]
[60,"Hrvatski olimpijski odbor","Obavljanje samostalne djelatnosti sportaša,\nČlanak 14.","U članku 14. predlažemo izmjenu tako da isti glasi: \") Sportaši, osim profesionalnih sportaša iz članka 10. stavak 2. podstavci 1. i 2. mogu obavljajući samostalnu sportsku djelatnost sudjelovati na sportskim natjecanjima pod uvjetom da:\n– imaju potrebnu zdravstvenu sposobnost,\n– imaju navršenih 16 godina života i\n– ispunjavaju uvjete propisane općim aktima nacionalnoga sportskog saveza."]
[61,"Kineziološki fakultet u Splitu","Odjeljak 1. FIZIČKE OSOBE U SUSTAVU SPORTA,\nOdsjek 2. STRUČNI KADAR U SPORTU","Obzirom na kompleksnost sportskih djelatnosti i raznovrsnost stručnih poslova u sportu mišljenja smo da bi zakonom po uzoru na druge struke trebalo posebnim poglavljem propisati osnivanje Hrvatske Kineziološke komore koja bi skrbila o stručnim poslovim i sportskim djelatnostima izvan djelokruga rada nacionalnih sportskih saveza.  Stoga predlažemo da se u nacrt doda slijedeće poglavlje:\n\nHRVATSKA KINEZIOLOŠKA KOMORA\n\nČlanak XY\nHrvatska Kineziološka komora (dalje u tekstu: Komora) je samostalna, neovisna, staleška i strukovna organizacija stručnih djelatnosti i fizičkih i pravnih osoba u kineziologiji i sportu koji/e ne pripadaju pod nadležnosti nacionalnih sportskih saveza osnovanih sukladno nomenklaturi sportova HOO-a. Komora štiti prava i zastupa interese svojih članova, unapređuje djelatnost, brine se o ugledu kineziologije i sporta i  pravilnom obavljanju sportskih djelatnosti.\n\nČlanak XY\nstručne osobe u sportu koje rade na području Republike Hrvatske i pružaju usluge iz svoje djelatnosti a koje ne spadaju u nadležnosti nacionalnih sportskih saveza obavezno se udružuju u Hrvatsku kineziološku komoru. \nStručne osobe u sportu koje rade na području Republike Hrvatske i pružaju usluge iz svoje djelatnosti koje spadaju u nadležnost nacionalnih sportskih saveza mogu se udružiti  u Hrvatsku kineziološku komoru.  \nČlanak XY\nOsnivači Hrvatske kineziološke komore su: Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta, Kineziološki fakultet u Splitu i Kineziološki fakultet u Zagrebu. \n\nČlanak XY\nKomora uz prethodnu suglasnost Ministra Znanosti obrazovanja i sporta donosi Statut kojim se propisuju: prava, obveze, odgovornost članova komore, poslovi i zadaci komore, način upravljanja komorom , oblici organiziranja i rada u komori, suradnja s tjelima državne vlasti i tijelima državne uprave, suradnja s komorama i organizacijama u zemlji i inozemstvu, javnost rada i informiranje, način financiranja komore, te druga pitanja značajna za djelatnosti Komore. \n\nČlanak XY\nU cilju zaštite i unaprijeđenja stručne djelatnosti i stručnih osoba u sportu Ministar će u roku od šest mjeseci po davanju prethodne suglasnosti na Prijedlog teksta Statuta Komore donijeti odluku kojom će propisati datum, mjesto i vrijeme sazivanja izborne skupštine Hrvatske Kineziološke komore. \n\nObzirom na realno stanje na terenu i interdisciplinarnost područja sporta generalnog smo mišljenja  da predloženi nacrt teksta prijedloga zakona o sportu može, uz određene dorade i kvalitetnu izradu podzakonskih akata, predstavljati pozitivan iskorak u odnosu na postojeća zakonska riješenja i nagomilane probleme u sustavu Hrvatskog sporta"]
[62,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Trener,\nČlanak 15.","Prijedlog MZOS-a u osnovi u potpunosti izjednačava osposobljene i školovane osobe u mogućnosti obavljanja stručnih poslova u sportu. Potpuno je neshvatljivo da se ne prepoznaju razlike u kompetencijama kao i različiti stručni poslovi u sportu koje mogu i trebaju obavljati osposobljene osobe odnosno školovane osobe. Kineziološki fakultet u Zagrebu respektira činjenicu da osposobljene osobe u sportu čine bazu stručnog rada u sportu. Kako bi se ispravno zakonski tretirale osposobljene odnosno školovane osobe nužno je prepoznati i definirati različite stručne poslove u sportu koji realno postoje u sportskoj praksi (prijedlozi KIF-a vezani uz članak 5. ovoga Zakona). Polazeći od pretpostavke postojanja složenije strukture stručnih poslova smatramo kako je moguće jasno i precizno definirati koje stručne poslove mogu obavljati osobe koje su osposobljene, a koje osobe koje su školovane. Na taj se način osigurava u sustavu stručnih poslova i stručnoga rada u sportu prostor i konkretni poslovi za osposobljene odnosno školovane osobe te se nikoga ne isključuje niti ograničava. Također, KIF prepoznaje i činjenicu da u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj ne postoji sustav školovanja odnosno osposobljavanja za pojedine sportove i sportske grane te nudi riješenje za te slučajeve dok MZOS ovim prijedlogom tu činjenicu ignorira. Isto tako MZOS ne uvažava niti činjenicu da u ovom trenutku postoji značajan broj osoba koje obavljaju trenerske poslove, a da za njih nisu niti školovane niti osposobljene. Prijedlog Kineziološkog fakulteta u Zagrebu predviđa da gotovo sve takve osobe mogu nesmetano nastaviti obavljati trenerske poslove. \nZa razliku od prijedloga iz Nacrta prijedloga Zakona o sportu prijedlog Kineziološkog fakulteta u Zagrebu definira dvije temeljne vrste stručnih kadrova u sportu: trenera i osposobljenog trenera. Ova podjela je potrebna kako bi se i u nomenklaturi zvanja i zanimanja raspoznavalo i razlikovalo dvije temeljne vrste stručnih kadrova u sportu. Razlika između trenera i osposobljenog trenera proizlazi iz njihovih kompetencija stečenih školovanjem odnosno osposobljavanjem. Držimo kako zakon mora prepoznati tu činjenicu. Struka,  stručnost i mogućnost obavljanja pojedinih stručnih poslova se u svakom području rada definira kompetencijama koje proizlaze iz razine školovanja koje je pojedina osoba završila. Na temelju kompetencija koje su stečene školovanjem odnosno osposobljavanjem proizlazi i zakonsko rješenje odnosno definiranje koje stručne poslove u sportu može obavljati osoba s obzirom na stečene kompetencije. Na ovaj se način zakonski štite osobe koje su osposobljene za rad u sportu kao i osobe koje su školovane za obavljanje stručnih poslova u sportu."]
[63,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Trener,\nČlanak 15.","Kompletni članak 15. Nacrta prijedloga Zakona o sportu smatramo lošim i predlažemo potpuno novo alternativno rješenje.\n(1) Trener, u smislu ovoga Zakona, osoba je koja smije obavljati stručne poslove u sportu iz članka 5. stavka 2., 3., 4., 5., 6. 7., 8., 10., 11. i 14. ovoga Zakona. Stručne poslove iz članka 5. stavka 13. . ovoga Zakona smiju obavljati samo treneri razine 1 ili razine 2 iz članka 16. stavka 1. ovoga Zakona.\n(2)  Uvjet  za  obavljanje  poslova  trenera  je  završena  jedna  od  razina  obrazovanja  iz članka 16. stavka 1. i 3. ovoga Zakona. Osobe koje zadovoljavaju uvjet iz članka 16. stavka 3. i stavka 4. imaju pravo koristiti stručni naziv trener i sva prava koja iz toga proizlaze te mogu obavljati poslove iz članka 5. stavka 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8. 10., 11. i 14. ovog Zakona.\n(3) Osposobljeni trener, u smislu ovoga Zakona, osoba je koja smije obavljati stručne poslove u sportu iz članka 5. stavka 4., 5., 6., 8., 10. 11. i 14. ovoga Zakona.\n(4) Uvjet za obavljanje poslova osposobljenog trenera je završen jedan od programa osposobljavanja iz članka 16. stavka 2. ovoga Zakona."]
[64,"HRVATSKI VESLAČKI SAVEZ","Odsjek 2. STRUČNI KADAR U SPORTU,\nRazine trenera","Smatramo da bi profesionalni sport trebalo obraditi u posebnom zakonu. U ovom zakonu trećina članaka se odnosi na profesionalni sport ( sportska dionička društva..)  a 95% sporta u Hrvatskoj se bazira na amaterizmu. Sve u svemu Zakon je više nego restriktivan i ni u jednom djelu ne potiče razvoj i način kako omasoviti sport i kako pomoći klubovima i sportašima koji su već godinama na rubu snaga i održavaju se velikom požrtvovnošću i volonterskim radom većine svojih članova."]
[65,"Kineziološki fakultet u Splitu","Razine trenera,\nČlanak 16.","Mišljenja smo da ne postoje opravdani stručni razlozi da se nužno prednost daje treneru koji je završio sveučilišni studij s usmjerenjem sporta u odnosu na trenera stručnog specijalistu nekog sporta. Da budemo precizniji mišljenja smo da se trebaju uvažavati specifičnosti rada s mlađim dobnim skupinama u odnosu na rad sa juniorima i pogotovo seniorima Kod mlađih dobnih skupina (pogotovo početnika u sportu) držimo da je obrazovanje koje se stječe na sveučilišnom studiju primjerenije, a specifičnosti obrazovanja na stručnim studijima primjereniji su za rad sa seniorima.  Stoga predlažemo da se alineja 3. i 4. spoje i izmjene na način da glase:\n\n- razinu 3 ima osoba koja je završila sveučilišni studij kineziologije sa završenim izbornim modulom pripadajućeg sporta/sportske rekreacije (magistar kineziologije) ili specijalistički diplomski stručni studij kineziologije (stručni specijalist trenerske struke pojedinog sporta/sportske rekreacije/zdravstvene kineziologije)."]
[66,"TICIJAN KOMPARIĆ","Razine trenera,\nČlanak 16.","Podalineja 4. brisati tekst: \"koja je završila izborni modul odgovarajućega sporta ili sportske rekreacije.\"\nObrazloženje:\nnajvišu razinu kompetencija trebaju imati osobe sa završenim sveučilišnim diplomskim sveučilišnim studijem kineziologije bez obzira na izborni modul."]
[67,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Razine trenera,\nČlanak 16.","Kompletni članak 16. Nacrta prijedloga Zakona o sportu smatramo lošim u nudimo potpuno novo alternativno rješenje.\nStavak 1. članka 16. prijedloga KIF-a uvažava činjenicu da u visokoškolskom sustavu Republike Hrvatske postoje tri stupnja (razine) školovanja za poslove trenera u sportu: 1) sveučilišni diplomski studij (5 godina), 2) specijalistički stručni studij (5 godina) i 3) preddiplomski stručni ili sveučilišni studij (3 godine) koji se izvodi u formi izvanrednog i redovitog.\nStavak 2. članka 55. definira osposobljenog trenera kao osobe koje su osoba završile odgovarajući program osposobljavanja iz pojedinog sporta, sportske grane ili sportske rekreacije u ustanovama koje provode programe sukladno propisima kojima se uređuje obrazovanje odraslih.\nStavak 3. članka 55. uvažava stečena prava koja proizlaze iz važećeg Zakona o sportu. Naime, na temelju važećeg Zakona o sportu osobe koje su stekle svjedodžbu odnosno javnu ispravu o završetku Nogometne akademija mogu obavljati poslove trenera i smatraju se trenerima. S obzirom na činjenicu da je u ovom trenutku sustav osposobljavanja koji provodi Nogometna akademija jednini sustav osposobljavanja koji se provodi na temelju programa za stjecanje licencije krovnih svjetskih ili europskih udruženja određenog športa (Zakon o sportu NN71/06, članak 9 stavak 3) izrijekom se spominje Nogometna akademija kojoj se priznaje i zadržava stečeni status. Potrebno je posebno napomenuti kako je u proteklom razdoblju nekoliko tisuća osoba steklo odgovarajuću licencu na temelju programa Nogometne akademije. Također, ovime su uvažava i sustav licenciranja odnosno pravila Hrvatskog nogometnog saveza koja preciznije definiraju koje stručne poslove može obavljati osoba s određenom razinom stečene licence.\nIstim stavkom članka 55. također se priznaje stečeno pravo osvajačima olimpijskih, svjetskih ili europskih seniorskih medalja sa završenim programom osposobljavanja, a na temelju važećeg Zakona o sportu (NN71/06, članak 9 stavak 3)."]
[68,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Razine trenera,\nČlanak 16.","Kompletni članak 16. Nacrta prijedloga Zakona o sportu smatramo lošim i predlažemo potpuno novo alternativno rješenje.\n(1)   Razine   trenera,   prema   razinama   njihovog   obrazovanja, podijeljene su u tri razine, od najviše (razina 1) do najniže razine za pojedini sport ili sportsku rekreaciju (razina 3):\n- razinu 1 ima osoba koja je završila najmanje diplomski sveučilišni studij kineziologije,. \n- razinu 2 ima osoba koja je završila specijalistički diplomski stručni studij kineziologije\n(stručni specijalist trenerske struke pojedinog sporta ili sportske rekreacije),\n- razinu 3 ima osoba koja je završila preddiplomski stručni ili sveučilišni studij kineziologije (stručni prvostupnik trenerske struke pojedinog sporta ili sportske rekreacije odnosno prvostupnik kineziologije).\n(2) Osposobljeni trener je osoba koja je završila odgovarajući program osposobljavanja iz pojedinog sporta, sportske grane ili sportske rekreacije u ustanovama koje provode programe sukladno propisima kojima se uređuje obrazovanje odraslih.\n(3) Trenerom se smatra i osoba koja je završila programe osposobljavanja za trenera nogometa Nogometne akademije Hrvatskog nogometnog saveza, ukoliko se radi o programima koji su usklađeni s programima za osposobljavanje ili licenciranje Europske nogometne asocijacije (Union of European Football Associations, UEFA), a sukladno dobivenoj licenciji odnosno pravilima Hrvatskog nogometnog saveza.\n(4) Trenerom se smatra i osoba koja je osvojila medalju na olimpijskim igrama, paraolimpijskim igrama, olimpijskim igrama gluhih, svjetskim ili europskim seniorskim prvenstvima, a završila je program osposobljavanja iz pojedinog sporta, sportske grane ili sportske rekreacije u ustanovama koje provode programe sukladno propisima kojima se uređuje obrazovanje odraslih."]
[69,"Ivan Šoša","Voditelj,\nČlanak 18.","\"Voditelj je osoba koja obavlja...\" treba zamijeniti s \"Voditelj je osoba samostalno koja obavlja...\""]
[70,"Ivan Šoša","Voditelj,\nČlanak 18.","Iznimno, posao voditelja u sportu može obavljati I osoba koja je završila drugi srodan diplomski sveučilišni ili stručni studij, a koja taj posao obavlja ukupno 5 godina, od čega barem dvije samostalno."]
[71,"Ivan Šoša","Kineziterapeut,\nČlanak 19.","Uvjet za obavljanje poslova kineziterapeuta je: \n\n–završen preddiplomski stručni ili sveučilišni studij kineziologije (stručni ili sveučilišni prvostupnik kineziterapije) ili \n\n–završen specijalistički diplomski stručni ili diplomski sveučilišni studij kineziologije sa završenim izbornim modulom iz kineziterapije, ili\n- završen specijalistički diplomski stručni ili diplomski sveučilišni studij fizioterapije."]
[72,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Usklađenost uvjeta programa osposobljavanja,\nČlanak 20.","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA ČLANKE 5., 15., 16., 17., 18., i 19.\nOvaj članak zakona definira pod kojim uvjetima osoba koja trenutno obavlja stručne poslove iz članka 5., a pritom ne ispunjava uvjete za njihovo obavljanje iz članka 15. i članka 16., može neometano nastaviti obavljanje istih poslova ukoliko ispunjava jedan od tri uvjeta predviđena stavkom 1. ovog članka. Na način definiran ovim člankom omogućuje se svima koji trenutno obavljaju pojedine stručne poslove u sportu da to isto nastave obavljati te se na taj način nikoga ne isključuje iz sustava sporta i respektira se trenutno realno stanje hrvatskoga sporta, a cilj je opet proaktivno djelovati na budućnost i regulirati ulaz u sustav sporta i obavljanje stručnih poslova u sportu.\n(1) Osoba koja u trenutku stupanja na snagu ovoga zakona obavlja stručne poslove u sportu iz članka 5., a ne ispunjava uvjete za obavljanje tih poslova iz članka 15. i članka 16. može nastaviti obavljanje tih poslova ukoliko ispunjava jedan od slijedećih uvjeta:\n da je iste poslove obavljala u razdoblju od najmanje deset (10) godina do dana stupanja na snagu ovoga zakona. Potvrdu o tome izdaje nacionalni sportski savez odgovarajućeg sporta ili nacionalna krovna sportska udruženja,\n da je kao trener ili izbornik ili član stručnog stožera nacionalne reprezentacije u pojedinom sportu osvojila medalju na olimpijskim igrama, paraolimpijskim igrama, olimpijskim igrama gluhih, svjetskim ili europskim prvenstvima,\n da je u razdoblju od najviše dvije (2) godine od dana stupanja na snagu ovoga zakona upisala, a u razdoblju od najviše sedam (7) godina od dana stupanja na snagu ovoga zakona i završila odgovarajući program osposobljavanja ili školovanja koji joj omogućuje obavljanje tih poslova u skladu s člankom 15. i člankom 16.. \n(2) Ukoliko u trenutku stupanja na snagu ovoga Zakona ne postoji program osposobljavanja ili visokoškolskog stručnog ili sveučilišnog obrazovanja za pojedini sport rokovi definirani u stavku 1. alineja 3 ovoga članka počinju teći od trenutka usvajanja/uspostave odgovarajućeg programa osposobljavanja ili školovanja za pojedini sport. \n(3)Ukoliko sportski klub nema zaposlenu odnosno angažiranu osobu za obavljanje stručnih poslova u sportu, a nema mogućnosti zaposliti odnosno angažirati osobu potrebnih stručnih kvalifikacija, uključujući i tražena stručna znanja, vještine i iskustvo pripadajućeg sporta za obavljanje pojedinih stručnih poslova u sportu iz članka 5. stavak 2., 3. i 7., tada se navedeni poslovi mogu povjeriti na obavljanje osobi osposobljenoj za obavljanje stručnih poslova u sportu, na temelju okvirnih planova i programa definiranih od strane osoba koje ispunjavaju uvjete iz članka 16. stavak 1., 3. i 4. za obavljanje stručnih poslova iz članka 5. stavak 2., 3. i 7.,  imenovanih od nacionalnih i županijskih sportskih saveza, odnosno na temelju verificiranih programa stručnog tijela nacionalnog sportskog saveza određenog sporta."]
[73,"Kineziološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Odsjek 2. STRUČNI KADAR U SPORTU,\nLicenciranje stručnih kadrova u sportu","Ovim člankom predviđa se obveza raspisivanja javnog natječaja/poziva za sklapanje ugovora o radu za obavljanje stručnih poslova u sportu iz članka 53. ovoga Zakona koji se financiraju ili sufinanciraju iz sredstava javnih potreba u sportu. Navedena se obveza raspisivanja javnog natječaja/poziva ne odnosi na izbornike, trenere i članove stručnih stožera nacionalnih selekcija, te osobe koje obavljaju stručne poslove u s.d.d.\nZAŠTITA STRUČNOG RADA KOJI SE FINANCIRA IZ SREDSTAVA JAVNIH POTREBA U SPORTU \n(umetnuti u odgovarajući dio Zakona o sportu)\n\nČlanak XY.\n\n(1) Za sklapanje ugovora o radu za obavljanje stručnih poslova u sportu iz članka 5. ovoga Zakona, izuzev stavka 9. i 11., a koji se financiraju ili sufinanciraju iz sredstava javnih potreba u sportu u smislu članka 111. stavka 1. i članka 114. stavka 4. ovoga Zakona obavezno je raspisivanje javnog natječaja ili poziva.\n(2) Javni natječaj/poziv iz stavka 1. ovoga članka raspisuje i objavljuje nadležno tijelo pravne osobe s kojom se sklapa ugovor o radu za obavljanje stručnih poslova u sportu iz članka 5. ovoga Zakona.\n(3) Javni natječaj/poziv iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se u javnim glasilima i na internetskim stranicama pravne osobe koja raspisuje natječaj/poziv. Javni natječaj/poziv iz stavka 1. ovoga članka koji objavljuje nacionalni sportski savez ili nacionalna krovna sportska udruga objavljuje se i u „Narodnim novinama“.\n(4) U javnom natječaju/pozivu  iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se detaljan opis stručnog posla za čije obavljanje se raspisuje javni natječaj/poziv, potrebna stručna sprema i drugi uvjeti koje mora ispunjavati kandidat, rok do kojega se primaju prijave kandidata i rok u kojem će prijavljeni kandidati biti obaviješteni o ishodu javnog natječaja/poziva.\n(5) Rok do kojega se primaju prijave kandidata ne može biti kraći od osam (8) radnih dana od dana objave natječaja/poziva, a rok u kojem se kandidati obavještavaju o ishodu javnog natječaja/poziva ne može biti dulji od četrdeset pet (45) radnih dana od dana isteka roka za podnošenje prijave.\n(6) Ukoliko se na javni natječaj/poziv iz stavka 1. ovoga Zakona ne javi niti jedna osoba s odgovarajućom stručnom spremom iz članka 15. i 16. ovoga Zakona, uključujući i tražena stručna znanja, vještine i iskustvo pripadajućeg sporta, a obavljanje stručnih poslova za koje je raspisan javni natječaj/poziv ne trpi odgodu, ugovor o radu može se sklopiti i s osobom koja je koja je završila odgovarajući program osposobljavanja iz pojedinog sporta, sportske grane ili sportske rekreacije u ustanovama koje provode programe sukladno propisima kojima se uređuje obrazovanje odraslih.\n(7) U slučaju novog sklapanja ugovora o radu ili drugog odgovarajućeg ugovora, kao i kod reizbora osobe koja obavlja stručne poslove u sportu nadležno tijelo pravne osobe s kojom je zasnovan ugovor o radu ili drugi odgovarajući ugovor za obavljanje stručnih poslova u sportu mora raspisati novi javni natječaj/poziv u skladu s odredbama ovoga članka.\n(8) Obaveza objavljivanja javnog natječaja/poziva  ne odnosi se na izbornike, trenere i članove stručnih stožera nacionalnih selekcija, te osobe koje obavljaju stručne poslove u s.d.d.\n(9) Ukoliko se raspisuje javni natječaj/poziv iz stavka 1. ovog Zakona za obavljanje stručnih poslova u sportu za kojeg, u trenutku stupanja na snagu ovoga Zakona, ne postoji program školovanja ili osposobljavanja, te se za obavljanje tih poslova ne može zaposliti osoba potrebnih stručnih kvalifikacija, uključujući i tražena stručna znanja, vještine i iskustvo pripadajućeg sporta, za obavljanje pojedinih stručnih poslova u sportu iz članka 5. stavak 2., 3. i 7., a obavljanje stručnih poslova za koje je raspisan javni natječaj/poziv ne trpi odgodu, iznimno se može sklopiti ugovor o radu ili drugi odgovarajući ugovor, i s osobom koja ima tražena stručna znanja, vještine i iskustvo pripadajućeg sporta, uz primjenu odredbi stavka 6. i 7. ovoga članka, a najduže do trenutka usvajanja/uspostave odgovarajućeg programa osposobljavanja ili školovanja za pojedini sport, a kada vrijede rokovi iz članka xx stavka 2. ovog Zakona."]
[74,"Kineziološki fakultet u Splitu","Licenciranje stručnih kadrova u sportu,\nČlanak 21.","U cilju podizanja kvalitete predloženog sustava licenciranja u kineziologiji i sportu, koji bi i “malim” savezima i “nerazvijenim” sportovima, kao i svim drugim sportskim djelatnostima  omogućio razvoj, unaprijeđenje i zaštitu stručnosti rada, predlažemo da se članak Izmjeni i nadopuni na način da glasi :.\n\n(1) Stručni kadrovi u sportu mogu obavljati stručne poslove u sportu isključivo uz odobrenje za rad (u daljnjem tekstu: licencija) za pojedini sport, sportsku granu, sportsku rekreaciju i kineziterapiju koju izdaju nacionalna krovna sportska udruženja, nacionalni sportski savezi ili Hrvatska Kineziološka Komora sukladno listi ovoga Zakona na razdoblje od najdulje četiri godine.\n(2)  Nacionalna krovna sportska udruženja, nacionalni sportski savezi koji nisu u mogućnosti organizirati i provoditi postupak licenciranja mogu predložiti Ministru da na listu pravnih osoba ovlaštenih za provođenje postupka licenciranja stručnih kadrova u sportu u njihovo ime i za područje njihove nadležnosti uvrsti Hrvatsku Kineziološku komoru.\n(3) Za pravne i fizičke osobe koje provode sportske djelatnosti, a koje ne pripadaju pod nadležnost Nacionalnih krovnih sportskih udruženja i Nacionalnih sportskih saveza postupak licenciranja provodi Hrvatska kineziološka komora."]
[75,"TICIJAN KOMPARIĆ","Pravila o licenciranju stručnih kadrova u sportu,\nČlanak 22.","Stavak (1) brisati tekst:\"uz prethodnu suglasnost ministra\".\nObrazloženje:\nNepotrebno administriranje, radi zadovoljavanja formalnih procedura, a narušava se autonomija pravnih subjekata u sustavu sporta i njihovo pravo, a po prijedlogu zakona i obveza, da samostalno uređuju svoj sport.\n\nStavak (3) brisati.\nObrazloženje: Nepotrebna odredba jer je već u stavku 1 navedeno tko je obvezan donijeti opći akt o licenciranju."]
[76,"Kineziološki fakultet u Splitu","Razine licencije,\nČlanak 23.","Dodati stavak (4)\nUkoliko se licence za rad u sportu naplaćaju iznosi za licencu trebaju biti obrnuto proporcionalni  razini licenece (niža razina licencetreba biti  skuplja od više razine licence) \nCilj ovakovog prijedloga je da se financijski motivira stručne osobe na  usavršavanje i cjeloživotno učenje."]
[77,"TICIJAN KOMPARIĆ","Razine licencije,\nČlanak 23.","Brisati stavak (3) jer je to pretjerano zadiranje u sadržaj pravilnika kojeg autonomno donosi svaka pojedina organizacija ili nacionalni sportski savez."]
[78,"TICIJAN KOMPARIĆ","Registar stručnih kadrova u sportu,\nČlanak 25.","Stavak (1) izmijeniti na način da glasi:\n\"Sportsko tijelo koje izdaje licencu ustrojava i vodi registar stručnih kadrova u sportu.\""]
[79,"Hrvatski nogometni savez","Pravni status stručnih kadrova u ugovornom odnosu s pravnom osobom u sustavu sporta,\nČlanak 27.","Predlažemo da se omogući osobama koje obavljaju stručne poslove u sportu u sportskom klubu da te poslove obavljaju i kao samostalnu sportsku djelatnost, a ne samo temeljem ugovora o radu."]
[80,"Bojan Sušanj","Službene osobe koje sudjeluju u organiziranju i vođenju sportskog natjecanja,\nČlanak 30.","Kao Hrvatski nogometni savez smatram da bi osobe koje su u upravnim tijelima krovnih sportskih udruženja, nacionalnih i regionalnih granskih saveza, sportskih zajednica i sportskih klubova trebali biti dio sustava sporta."]
[81,"Hrvatski nogometni savez","Službene osobe koje sudjeluju u organiziranju i vođenju sportskog natjecanja,\nČlanak 30.","Predlažemo da se poslije članka 30. doda novi članak u kojem bi se navelo da su osobe u sustavu sporta i osobe koje su članovi upravljanja krovnih sportskih udruženja, nacionalnih, županijskih i gradskih sportova i sportskih klubova."]
[82,"Hrvatski nogometni savez","Službene osobe koje sudjeluju u organiziranju i vođenju sportskog natjecanja,\nČlanak 30.","Predlažemo da se u službene osobe koje sudjeluju u organiziranju i vođenju sportskog natjecanja uvrste i članovi komisija sportskih saveza  koje su u izravnoj ili neizravnoj vezi s natjecanjem, a sve u vezi se definicijom organiziranja i vođenja sportskog natjecanja iz članka 2. stavka 7. Nacrta."]
[83,"Hrvatski školski sportski savez","Školsko sportsko društvo,\nČlanak 32.","Predlažemo da se u stavku 2. dodaju riječi \"te centrima za odgoj i obrazovanje\".\nSmatramo kako je važnost školskog sporta u centrima za odgoj i obrazovanje izuzetno velika te da školska sportska društva trebaju postojati i u centrima za odgoj i obrazovanje."]
[84,"Hrvatski školski sportski savez","Školsko sportsko društvo,\nČlanak 32.","Predlažemo da se u stavak 1. iza riječi izvannastavnih, dodaju riječi \"i izvanškolskih\".\nSmatramo kako školska sportska društva mogu i moraju imati veću ulogu u cjelokupnom sustavu sporta u RH te da im treba dopustiti i provođenje izvanškolskih sportskih aktivnosti, kako bi na kvalitetan način mogli surađivati sa sportskim klubovima i savezima te provoditi razne projekte za dobrobit učenika."]
[85,"Kineziološki fakultet u Splitu","Sportska udruga,\nČlanak 33.","dopisati u stavku (2) \nudrugu za zdravstvenu kineziologiju"]
[86,"Bojan Sušanj","Sportska udruga,\nČlanak 33.","„Novoosnovani sportski klub-udruga za natjecanje da bi bio primljen u članstvo udruge više razine iz članaka 65. do 70. mora nakon „…ispunjavati sljedeće uvjete“ dodati stavke:\n- da je upisan u Registar neprofitnih organizacija pri Ministarstvu financija RH,\n- da ima osigurana nužna financijska sredstva i uvjete za početak obavljanja djelatnosti koji su utvrđeni propisima nacionalnih saveza, a u vezi s minimalnim brojem  sportaša, stručnog kadra, objekata, opreme i rekvizita.\nObrazloženje: na taj način bi na neki način ograničili nepotrebno bujanje broja klubova do kojih najčešće dolazi zbog osobnih interesa  a ne ciljevima koji su dio javnih potreba u sportu na lokalnoj a time i državnoj razini."]
[87,"Marko Hrabar","Sportska udruga,\nČlanak 33.","Kakav je to i tko određuje kakav je to drugi oblik sportskog udruženja?"]
[88,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Sportska udruga,\nČlanak 33.","OBRAZLOŽENJE: Vjerujemo da bi se na taj način smanjio broj novoosnovanih sportskih klubova do kojih najčešće dolazi zbog različitih osobnih interesa  a ne zbog stvarne potrebe razvoja, popularizacije i promicanja pojedinog sporta na lokalnoj razini. Dodavanjem navedenih odredbi, Zakon bi dobio na dodatnoj važnosti pridonijevši time nepotrebnom osnivanju novih klubova (od kojih se mnogi ubrzo i ugase), a koji ne udovoljavaju osnovnim uvjetima za rad i sudjelovanje u sustavu sportskih natjecanja."]
[89,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Sportska udruga,\nČlanak 33.","U članku 33. iza stavka 2. treba dodati novi stavak 3. koji glasi: \n„Novoosnovani sportski klub-udruga za natjecanje da bi bio primljen u članstvo udruge više razine iz članaka 65. do 70. mora ispunjavati sljedeće uvjete:\n- da je upisan u Registar neprofitnih organizacija pri Ministarstvu financija RH,\n- da ima osigurana nužna financijska sredstva i uvjete za početak obavljanja djelatnosti koji su utvrđeni propisima nacionalnih saveza, a u vezi s minimalnim brojem  sportaša, stručnog kadra, objekata, opreme i rekvizita.\"\nDosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 4. i 5."]
[90,"Bojan Sušanj","Upravljanje sportskom udrugom,\nČlanak 36.","Stavak (2): Brisati tekst: \"uz uvjet da svaki član udruge ima jednako pravo glasa prilikom odlučivanja u tijelima udruge u koju je biran, osim ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.\" Stavak (4) brisati."]
[91,"TICIJAN KOMPARIĆ","Upravljanje sportskom udrugom,\nČlanak 36.","Stavak (2):\nBrisati tekst:\"uz uvjet da svaki član udruge ima jednako pravo glasa prilikom odlučivanja u tijelima udruge u koju je biran, osim ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.\"\nStavak (4) brisati u potpunosti."]
[92,"Hrvatski olimpijski odbor","Upravljanje sportskom udrugom,\nČlanak 36.","Odredba članka 36. u stavcima 2. i 4. je kontradiktorna. Odredba stavka 2. govori da članovi upravljaju sportskom udrugom neposredno ili putem svojih izabranih predstavnika u tijelima udruge, a u stavku 4. istog članka da su članovi skupštine svi članovi udruge. Znači, nema mogućnosti upravljanja putem izabranih predstavnika koju pruža odredba stavka 2. Kako prema ovakvoj odredbi klubovi s velikim brojem članova mogu imati problema sa prostorom i financijskim sredstvima za organizaciju skupštine sportske udruge, koja se prema obvezama iz Zakona o udrugama mora sazvati bar 2 puta godišnje, te mogu imati problema uopće u funkcioniranju radi velikog broja članova, smatramo da bi trebalo ostaviti svakoj sportskoj udruzi da statutom udruge, utvrdi način sastava skupštine da li ga čine svi članovi udruge ili njihovi predstavnici izabrani na način propisan statutom udruge."]
[93,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Upravljanje sportskom udrugom,\nČlanak 36.","U članku 36. treba brisati stavak 4.\nOBRAZLOŽENJE: Sportskim udrugama treba ostaviti mogućnost da svojim statutima utvrde sastav skupštine sukladno Zakonu o udrugama. Naime, sportski klubovi najraširenijih sportova (nogomet, rukomet, košarka, odbojka, plivanje, atletika, gimnastika…) u većim sredinama broje i po nekoliko stotina članova i predloženim tekstom odredbe dovodi se u pitanje osnova njihovog funkcioniranja zbog brojnih poteškoća koje bi proizlazile iz ovakvog prijedloga, počevši od samog sazivanja i održavanja skupštine (osiguravanje adekvatnog prostora, upućivanje poziva i zainteresiranost za odaziv, postizanje kvoruma…) do teškoća u vođenju i moderiranju sjednica, te raspravljanju i donošenju zaključaka na skupovima nepotrebno masovnih razmjera."]
[94,"Hrvatski nogometni savez","Upravljanje sportskom udrugom,\nČlanak 36.","Odredba članka 36. st. 2. utvrđuje da članovi upravljaju sportskom udrugom neposredno ili putem svojih izabranih predstavnika u tijelima udruge. U stavku 4. istog članka kontradiktorna je odredba ovoj iz stavka 2. jer određuje da su članovi skupštine svi članovi udruge. Znači, nema mogućnosti upravljanja putem svojih izabranih predstavnika koju pruža odredba stavka 2.\nUkoliko su svi članovi udruge ujedno i članovi Skupštine, kako riješiti organizacijske i financijske probleme održavanja sjednica skupštine kod udruga koje imaju veliki broj članova? Stoga predlažemo da se dopusti mogućnost da članovi sami biraju svoje predstavnike u skupštinu na način predviđen statutom, a ne da svi članovi čine skupštinu"]
[95,"Ivan Šoša","Akademska sportska udruga,\nČlanak 39.","Akadamska sportska udruga mora biti povezana sa određenom akademskom institucijom, te prestankom povezanosti članova s institucijom, prestaje I pravo na pridruženost pojedinca akademskoj sportskoj udruzi ((primjerice, nogometnom klubu Sveučilišta ne može pripadati netko tko je diplomirao prije 5 godina)."]
[96,"Marko Hrabar","Sportski klub,\nČlanak 42.","Kao veliki problem vidim činjenicu da nigdje nije izričito propisano što se smatra sljednikom, odnosno prava i obveze sljednika, u situacijama kada klub-udruga dobiva novi matični broj, preuzima ime i sve trofeje drugog (bivšeg) kluba-udruge, ali se tretira kao novi klub u pogledu financijskih obaveza prethodnog kluba za koje (naravno) ne odgovara.\nPredlažem odredbu koja će propisati da se svaki klub koji preuzme trofeje, postignute sportske rezultate, ime ili bilo što drugo što se može smatrati oznakom prethodnog kluba, smatra njegovim sljednikom u pogledu financijskih obaveza prema igračima."]
[97,"Hrvatski nogometni savez","Profesionalni status sportskoga kluba,\nČlanak 43.","Predlažemo da status profesionalnog kluba ima klub koji ima više od 33% registriranih punoljetnih sportaša profesionalaca ili koji ispunjava uvjete za stjecanje profesionalnog statusa sukladno pravilima odgovarajućeg nacionalnog sportskog saveza.\nNaime, u nekim nacionalnim savezima (po našem mišljenju, većini) ne vode se liste prijavljenih sportaša za natjecanje u odgovarajućoj natjecateljskoj godini. Odredbom da se postotak izračunava u odnosu na ukupan broj registriranih punoljetnih sportaša (znači, u pravilu, onih koji imaju pravo nastupa u seniorskoj konkurenciji) pojednostavljuje se način utvrđivanja broja profesionalaca seniora. Nadalje, mišljenja smo da ¼ profesionalnih sportaša u klubu nije dovoljan broj da bi se klub smatrao profesionalnim.\nVezano uz imovinski cenzus, postavlja se pitanje kako će nacionalni savez (a zapravo bi prema Zakonu to trebalo biti MZOS) znati da li je klub u prethodnoj godini imao ukupan prihod od najmanje 3.000.000,00 kn. To se može provjeriti samo u savezima koji imaju sustav licenciranja klubova, a i tamo za stupnjeve natjecanja za koje se licenciranje traži. Predlažemo, ako ostane ovakva odredba, da se propiše obveza kluba koji ima takav prihod da se upiše u Registar profesionalnih klubova te ako se propiše sankcija (zakonska, ne ona koju odredi nacionalni savez) za nepoštivanje takve obveze."]
[98,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Članstvo u sportskome dioničkom društvu,\nČlanak 50.","U članku 50. predlaže se dodati stavak 6. koji glasi:\n\n„(6) Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i Grad Zagreb, koji imaju dionice u š.d.d.-u, mogu ugovorom prenijeti upravljačka prava dioničara u cijelosti ili djelomično na udrugu navijača š.d.d.-a.\"."]
[99,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Članstvo u sportskome dioničkom društvu,\nČlanak 50.","Ovime se predlaže propisivanje pravne osnove za sudjelovanje navijača određenog  š.d.d.-a u upravljanju klubom, a pruža nužni i minimalni okvir za reguliranje ovoga pitanja koje je sve aktualnije u državama članicama Europske unije."]
[100,"Bojan Sušanj","Sportski savez,\nČlanak 65.","Nakon formulacije „tri pravne osobe“ treba dodati „koje moraju imati status sportskog kluba-udruge za natjecanje i“ \nObrazloženje: nacionalni savez definira razliku između sportskog kluba – udruge za natjecanje i udruge koja obavlja djelatnosti (npr. rekreativne) iz nekog sporta."]
[101,"Nenad Seferagić","Sportski savez,\nČlanak 65.","Stavak 3 koji definira postupak u slučaju dvojbe stvara preduvijete za restriktivno funkcioniranje. Naime HOO definira nomenklaturu sportova prema kojoj neke aktivnosti smatra ili ne smatra sportovima, odnosno smatra jednim sportom iako se radi o različitim sportovima s različitim međunarodnim sportskim savezima. HOO naravno mora zaštititi olimpijske sportove i neke neolimpijske sportove obzirom da je osnova za ulazak u nomenklaturu sportova pripadnost MOKu ili SportAccordu. No, ima i drugih sportova koji iz nekih razloga nisu u ovom trenutku članice navedenih organizacija iako imaju razvijen sustav natjecanja na međunarodnj razini i naravno formiranu međunarodnu krovnu organizaciju i pripadajuće kontinentalne organizacije. Primjeri okolnih zemalja (npr Slovenija kao najsvježija informacija prihvatila je u HOO kao članicu Zvezu za tradicionalni ITF Taekwon-do iako u svom sastavu već ima Taekwondo Zvezu Slovenije) govore da je takva praksa moguća no ostaje pitanje unutarnje politike HOO-a koji bi na račun toga mogao u svojim mišljenjima biti restriktivan. Postavlja se pitanje je li mišljenje HOO-a u slučaju postupanja po članku 3 obvezujuće za Ministarstvo?"]
[102,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Sportski savez,\nČlanak 65.","U članku 65. stavak 1.  iza riječi „tri pravne osobe“ treba dodati „koje moraju imati status sportskog kluba-udruge za natjecanje i“ OBRAZLOŽENJE: Utvrđeni poslovi i zadaće sportskog saveza gotovo isključivo proizlaze iz potreba vezanih za pomoć u radu sportskih klubova-udruga za natjecanje i zato oni moraju biti nositelji udruživanja a time i osnivanja sportskih saveza."]
[103,"Hrvatski nogometni savez","Županijski sportski savez,\nČlanak 66.","Odredbom stavka 4. u diskriminirajući se položaj stavljaju sportske udruge (županijski savezi - i nacionalni, vidjeti članak 68. st. 3.)) koje ispunjavaju uvjete za primjenu tih odredbi jer im se zakonom oktroira unutarnje ustrojstvo skupština, što kod svih drugih udruga u Republici Hrvatskoj (sportskih i drugih), koji je oko 50.000, nije slučaj, već je to ustrojstvo prepušteno statutima udruga. Bez jasnog i objektivnog kriterija i bez ikakvog obrazloženja stavljati određene udruge u neravnopravan položaj u odnosu na druge povreda je Ustava RH, što ove odredbe čini protustavnim.\nNadalje, time se krši i odredba članka 36. Nacrta kojim se utvrđuje da se unutarnji ustroj sportske udruge zasniva na načelima demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova. U slučaju da neznatna manjina članova (klubovi prvog stupnja natjecanja) ima jednaka ili veća prava od ogromne većine svih ostalih članova i kada je nadzastupljena u skupštini udruge, jasno je da unutarnji ustroj nije zasnovan na načelu demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova.\nOsim toga, nije se vodilo računa o brojnosti pojedinih skupština u slučaju usvajanja ovih odredbi te o praktičnoj nemogućnosti postizanja kvoruma na skupštini i dovođenja u pitanje opstojnosti udruge (županijskih saveza koji imaju stotinjak i više klubova i više stupnjeva natjecanja).\nPredlažemo da se kod nacionalnih i županijskih sportskih saveza ne rade razlike i da svaka udruga ima pravo svojim statutom odrediti sastav skupštine."]
[104,"Hrvatski olimpijski odbor","Nacionalni sportski savez,\nČlanak 67.","U stavku 6. predlaže se dodati nadležnost nacionalnog sportskog asveza da ” utvrđuje materijalne, tehničke i stručne uvjete za osnivanje i djelovanje  sportskih klubova-udruga u odgovarajućem sportu”\nU praksi se događa da se osnivaju mnogi sportski klubovi koji ne ispunjavaju potreben uvjete u pogledu objekta i opreme koja se može koristiti u tom sportu, da nema stručnih kadrova koji su potrebni,  te da nisu osigurali osnovne financijske uvjete za svoje djelovanje.... Ova odredba već je postojala u jednom od prethodnih zakona o sportu, no problem je nastao u provedbi. Predmetno ne predstavlja narušavanje slobode osnivanja sportskih udurga već stvaranje pretpostavki za uredan rad sportskih udurga. Za provedbu ove doredbe potrebno je da savezi pripadajućeg sporta i kontroliraju propisano ispunjavanje uvjeta."]
[105,"Hrvatski olimpijski odbor","Nacionalni sportski savez,\nČlanak 67.","Nacionalni sportski savezi ovim Nacrtom Zakona dobivaju niz obveza za koje su potrebna sredstva i stručni kadrovi, a koje mnogi savezi nemaju, te smatramo da će biti problema u njihovom funkcioniranju sukladno ovom Zakonu i obvezama iz drugih zakona (Zakon o financijskom poslovanju i računovodstvu neprofitnih organizacija).\nU stavku 8. ovog članka smatramo potrebnim prvu rečenicu stavka izmijeniti tako da glasi:\n\"Ako je nad nacionalnim sportskim savezom otvoren stečajni postupak,odlukom nadležnog tijela krovnog sportskog udruženja, to udruženje može preuzeti nadležnosti nacionalnog sportskog saveza u pogledu skrbi o nacionalnoj sportskoj ekipi tog sporta, radi zaštite interesa sportaša i stečenih prava na međunarodnoj razini, ukoliko je to sukladno propisima međunarodne federacije tog sporta.\"\nHOO ne može preuzeti sve obveze nacionalnog sportskog saveza u slučaju stečaja, kao što su organizacije natjecanja na nacionalnoj razini, licenciranja trenera i dr. niti nad svima nad kojima se stečaj otvori, pogotovo ako to ne dopuštaju propisi pripadajuće međunarodne federacije."]
[106,"Nenad Seferagić","Nacionalni sportski savez,\nČlanak 67.","Obzirom na odredbe Zakona ili i pripadajućeg Pravilnika o registru športskih djelatnosti može se konstatirati da je u nekim svojim odredbama isti kontradiktoran Zakonu o udrugama te djelomično i Ustavu RH. Naime, stvoreni su restriktivni uvijeti u smislu prava na udruživanja i osnivanje sportskih klubova/udruga, posebno ako se to odnosi na Nacionalne sportske saveze. Kako je praksa zemalja EU ali i brojnih drugih zemalja u svijetu drugačija predlaže se da se takav oblik restrikcije eliminira iz zakonskih okvira i podzakonskih akata. Prikaz problema prilažem na primjeru iz prakse: Naime, radi se o Taekwon-do vještini koja je jedna od najpopularnijih vještina i sportova u svijetu, a uživa i veliku popularnost u Hrvatskoj. Od samih početaka prakticiranja ove vještine u našoj zemlji, naravno još u vrijeme Jugoslavije klubovi djeluju u zajedničkom savezu što je slučaj i u novijoj Hrvatskoj povijesti gdje je Hrvatski Taekwondo savez krovna institucija sukladno Zakonu o sportu RH. Međutim, na međunarodnoj razini Taekwon-do postoji u dva oblika: - ITF ili tradicionalni, izvorni Taekwon-do (krovna svjetska organizacija International Taekwon-do Federation osnovana 22. ožujka 1966. na čelu s utemeljiteljem i tvorcem ove vještine gen Choi Hong Hi-jem) - WTF Taekwondo (krovna svjetska organizacija World Taekwondo Federation osnovana 1973.godine kao inačica originalne verzije orjentirana isključivo u sportskom smjeru) WTF sa sjedištem u Južnoj Koreji (Seoul) uspijeva s Olimpijskim igrama u Seoulu ući na popis olimpijskih sportova i time se značajno odmaknuti od originalnog ITF Taekwon-doa. Činjenica je da je i dalje nejasno kako i zbog čega je napravljen ovaj povjesni presedan u svijetu sporta kada je u sustav ondašnjeg GAIFS-a i NOK-a primljena organizacija koja predstavlja jedan sport iako u svijetu istovremeno postoji još jedna organizacija koja predstavlja isti što nije u skladu s temljnim aktima navedenih organizacija. No, povijest se ne može promijeniti i trenutno je i dalje situacija da je WTF olimpijski sport. Ipak,nakon dugog vremena ove su sve dvije federacije približile i napokon krajem prošle godine potpisale sporazum o međusobnom priznavanju odnosno dozvoli da natjecatelji ITF nastupaju na WTF natjecanjima i obrnuto. Navedenom potpisivanju svjedočio je i predsjednik MOK. Iako ne uživa članstvo u Sport Accordu i MOK-u ITF Taekwon-do priznat je kao sport u većem broju zemalja u svijetu obzirom da u svakom svom segmentu odgovara definiciji sporta. Postoje definirana sportska pravila za niz različitih disciplina (sportska borba, obvezni sastavi, specijalne tehnike, test snage,...) i sustav natjecanja do nivoa Svjetskih prvenstava. U Hrvatskoj nažalost, vjerujemo zbog dugogodišnjih natojanja da se pronađe način za suživot između WTF-a i ITF-a nikad nije postojala mogućnost da ITF djeluje samostalno bez obzira na stanje u svijetu i iskustva nekih drugih zemalja. U Sloveniji je npr. ITF Zveza za Tradicionalni Taekwon-do primljena i u članstvo Slovenskog Olimpijskog odbora iako postoji i WTF savez kao članica istog. Svakako sve činjenice govore u prilog tome da i ITF mora pronaći načina da se organizira na nacionalnom nivou kao Hrvatski ITF Taekwon-do savez (ili Hrvatski savez sličnog imena) i da Zakonom o sportu treba isto omogućiti jer je nemoguće ustvrditi da ITF nije sportska aktivnost bez obzira na pripadnost SA-u ili MOK-u, a i temeljnim ljudskim pravima i slobodama takva bi nam organizacija trebala biti omogućena. Razlozi iz kojeg ovo riješenje nastojimo naći u ovom trenutku su slijedeći: - u fazi pripreme je izrada prijedloga novog Zakona o sportu - Hrvatski Taekwondo savez kao danas jedina krovna nacionalna organizacija ovog sporta usko je vezana uz WTF i riskira suspenzije i slične konzekvence (slučaj Švedske koja je iz istih razloga suspendirana sa natjecanja u organizaciji WTF-a) u slučaju da dopusti koegzistenciju ITF-a unutar saveza. Kao legalisti pokušali smo u suradnji sa HTS-om pronaći riješenja. Bili smo nedavno i na odličnom stupnju priznavanja, no posljednje odluke UO HTS-a uvjetovane gorenavedenim ponovno nas stavljaju na novo nižeg reda, bez prava na organizaciju državnog prvenstva (dopuštena nam je samo organizacija tzv. prigodnih i povremenih natjecanja), a vjerojatno i bez prava na međunarodne nastupe u ime HTS-a. Ne želimo ni spomenuti da se naši rezultati na bilo kojem nivou ne mogu priznati i naši sportaši nemaju prava na kategorizaciju bilo kojeg nivoa. Sve ovo dovelo klubove koji prakticiraju izvornu inačicu Taekwon-doa u okviru International Taekwon-do Federation da krenemo u postupak ostvarivanja svojih prava u smislu otvaranja mogućnosti da se sukladno Zakonu o sportu registriramo kao samostalni sportski savez čime bi, vjerujemo i našim kolegama iz HTS-a (WTF) napravili „uslugu“. A sporazum o suradnji WTF-ITF podsjećamo već je potpisan na međunarodnoj razini i predstavlja temelj za buduću suradnju i na nacionalnom nivou za koji smo mi, ITF klubovi uvijek bili i biti ćemo zainteresirani."]
[107,"Hrvatski športsko ribolovni savez","Nacionalni sportski savez,\nČlanak 67.","U članku 67. u stavku (1) iza riječi „sportska kluba“  dodati „ili udruge za sportsku rekreaciju“.\nOBRAZLOŽENJE:\nNacionalnom savezu nekoga sporta nužno je dati mogućnost da objedinjava i sportsku rekreaciju toga sporta. Naime, Savez za sportsku rekreaciju objedinjava samo mali broj sportova, jer za više nema ni financijskih, pa ni organizacionih mogućnosti,  pa je rekreacija u sportovima koje ovaj Savez ne obuhvaća ostala van Zakona. To se ne smije dozvoliti\n\nU članku 67. stavak (5) dodati alineju:\n- objedinjava interese svojih članica \nOBRAZLOŽENJE:\nOstavlja mogućnost za neke djelatnosti Nacionalnog sportskog saveza, koje možda nisu predviđene Zakonom, a bitne su i specifične su za pojedini sport."]
[108,"Hrvatski nogometni savez","Nacionalni sportski savez,\nČlanak 67.","Propisano je, između ostaloga, da nacionalni sportski savezi organiziraju nacionalna sportska prvenstva. Međutim, neki nacionalni sportski savezi organiziraju i regionalna prvenstva (stupanj ispod nacionalnog prvenstva, a sudjeluju klubovi s više županija s određenog područja). Stoga predlažemo da se uvrsti da nacionalni savezi mogu organizirati i regionalna prvenstva.\nPredviđeno je da nacionalni sportski savez svojim općim aktom uređuje, između ostaloga, stegovnu odgovornost sportaša. Predlažemo da se proširi nadležnost na stegovnu odgovornost na sve osobe u sustavu sporta za koji je osnovan nacionalni savez. Naime, prekršaje u sportu mogu počiniti i druge fizičke i pravne osobe (npr., treneri, suci, delegati, klubovi…), a ne samo sportaši."]
[109,"TICIJAN KOMPARIĆ","Skupština nacionalnoga sportskog saveza,\nČlanak 68.","Brisati stavak (3) jer se time direktno zadire u autonomnost udruga da se samostalno ustrojavaju."]
[110,"Hrvatski olimpijski odbor","Skupština nacionalnoga sportskog saveza,\nČlanak 68.","Smatramo da bi stavak 2. ovog članka trebalo izmijeniti na način da skupštinu nacionalnog sportskog saveza čine predstavnici članova nacionalnog sportskog saveza sukladno odredbama članka 67. stavak 2. i 3. ovog Zakona kao i predstavnici iz članka 67. stavak 4. ovog Zakona na način propisan statutom nacionalnog sportskog saveza, kojim se utvrđuje i pravo odlučivanja  na skupštini nacionalnog sportskog saveza.\" \nHOO smatra da ukoliko jedan nacionalni sportski savez može ispuniti sve zadaće i obveze koje mu nalažu opći i sportski propisi da tada i članovi tog saveza mogu samostalno odlučiti koji je najpovoljniji način njihovog odlučivanja, sukladno razvijenosti njihove organizacije, odredbama Zakona o udrugama i propisima pripadajuće međunarodne federacije. Tako HOO ima obvezu prema Olimpijskoj povelji osigurati način odlučivanja da nacionalni sportski savezi olimpijskih sportova imaju većinu glasova u najvišem tijelu odlučivanja.\nOdredba stvaka 3. istog članka je diskriminirajuće u odnosu prema nekim sportovima, te može prouzročiti više problema u osiguranju prostornih i financijskih uvjeta za održavanje sjednica skupštine nacionalnog sportskog saveza nego što će biti pozitivni rezultati tako utvrđenog modela odlučivanja"]
[111,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Skupština nacionalnoga sportskog saveza,\nČlanak 68.","ovim prijedlogom, omogućava se zlouporaba sastavom skupštine nacionalnog sportskog saveza, na način da se statutom odredi broj predstavnika sportskih klubova koji sudjeluju u nižim stupnjevima natjecanja, koji nije primjeren njihovom značaju za konkretni sport. Time se u neravnopravan položaj, po broju predstavnika, mogu dovesti sportski klubovi, poglavito profesionalni, koji sudjeluju u najvišem stupnju natjecanja. Predstavnici tzv. „niželigaša“, već su primjereno zastupljeni u skupštinama županijskih sportskih saveza i samim time u skupštini nacionalnog sportskog saveza."]
[112,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Skupština nacionalnoga sportskog saveza,\nČlanak 68.","U članku 68. stavak 3. točku 3. koja glasi: „predstavnici sportskih klubova koji sudjeluju u nižim stupnjevima natjecanja od najvišega stupnja nacionalnoga sportskog natjecanja, na način utvrđen statutom“, predlaže se  brisati."]
[113,"Hrvatski nogometni savez","Skupština nacionalnoga sportskog saveza,\nČlanak 68.","Odredbom stavka 3  se u diskriminirajući položaj stavljaju sportske udruge (nacionalni savezi) koje ispunjavaju uvjete za primjenu tih odredbi jer im se zakonom oktroira unutarnje ustrojstvo skupština, što kod svih drugih udruga u Republici Hrvatskoj (sportskih i drugih), koji je oko 50.000, nije slučaj, već je to ustrojstvo prepušteno statutima udruga. Bez jasnog i objektivnog kriterija i bez ikakvog obrazloženja stavljati određene udruge u neravnopravan položaj u odnosu na druge povreda je Ustava RH, što ovu odredbu čini protuustavnom.\nNadalje, time se krši i odredba članka 36. Nacrta kojim se utvrđuje da se unutarnji ustroj sportske udruge zasniva na načelima demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova. U slučaju da neznatna manjina članova (klubovi prvog stupnja natjecanja) ima jednaka ili veća prava od ogromne većine svih ostalih članova i kada je nadzastupljena u skupštini udruge, jasno je da unutarnji ustroj nije zasnovan na načelu demokratskog zastupanja i demokratskog očitovanja volje članova.\nPredlažemo da se kod nacionalnih  sportskih saveza ne rade razlike i da svaka udruga ima pravo svojim statutom odrediti sastav skupštine."]
[114,"Bojan Sušanj","Sportska zajednica,\nČlanak 69.","Umjesto stavka 1. uvrstiti nove stavke 1. i 2: (1) Radi ostvarivanja zajedničkih interesa u sportu, na području jedinice područne (regionalne) i lokalne samouprave osniva se sportska zajednica. (2) U jedinici lokalne samouprave u kojoj djeluje manje od 25 sportskih klubova - udruga za natjecanje upisanih u registar sportskih djelatnosti može se osnovati sportska zajednica. \nU stavku (4) izmijeniti: „predlaganje programa javnih potreba u sportu definiranih preporukama koje su navedene u nacionalnoj strategiji sporta i sudjelovanje u njihovu ostvarivanju“. \nObrazloženje: Za razvoj hrvatskog sporta je važno donijeti dokument koji će omogućiti i upravljati ravnomjernim razvojem sporta u RH, omogućiti svakoj sredini da upravlja sportom u skladu s nacionalnom strategijom a lokalnim i regionalnim sportskim samoupravama da usklade programe i financiranje utvrđenim standardima."]
[115,"Zajednica sportova Primorsko-goranske županije","Sportska zajednica,\nČlanak 69.","Umjesto članka 1. predlažu se novi stavci 1. i 2: \n\n\n(1) Radi ostvarivanja zajedničkih interesa u sportu, na području jedinice područne (regionalne) i lokalne samouprave osniva se sportska zajednica. \n(2) U jedinici lokalne samouprave u kojoj djeluje manje od 25 sportskih klubova - udruga za natjecanje upisanih u registar sportskih djelatnosti može se osnovati sportska zajednica.\n\nObrazloženje:\nUvažavajući činjenicu da je trenutno osnovano svih 21 sportskih zajednica područne (regionalne) samouprave, predlaže se ostaviti formulaciju „osniva se sportska zajednica“. Sportske zajednice na razini jedinica područne (regionalne) samouprave kvalitetno djeluju, ispunjavaju svoju svrhu postojanja i okupljaju veliki broj sportova, sportskih klubova i sportskih saveza za svoje područje. Ukoliko bi ostala formulacija iz Nacrta prijedloga Zakona o sportu dovelo bi se u pitanje uspješno funkcioniranje sporta, a pogotovo kvalitetan i stručan utjecaj na raspodjelu javnih potreba u sportu na regionalnoj i lokalnoj razini. Sportske zajednice su iznimno važne upravo zbog izbjegavanja i sprječavanja utjecaja politike na raspodjelu javnog novca.\n\nPredlaže se za veće gradove i/ili općine (jedinice lokalne samouprave) u kojima postoji veća baza sportova odnosno sportskih klubova ostaviti formulaciju \"osniva se\", a za one jedinice koje imaju manju zastupljenost sportskih klubova, može ostati formulacija „može se osnovati“."]
[116,"Hrvatski olimpijski odbor","Sportska zajednica,\nČlanak 69.","HOO smatra, koje mišljenje je izrazio i veliki broj sportskih zajednica, da se u članku 69. stavak 1. umjesto riječi „na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave može se osnovati sportska zajednica“ utvrdi da \"na području jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave sa statusom grada osnivaju se sportske zajednice,\" HOO se pridružuje obrazloženju Zajednice sportskih udruga grada Osijeka."]
[117,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Sportska zajednica,\nČlanak 69.","U članku 69. stavak 1. umjesto riječi „na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave može se osnovati sportska zajednica“ treba stajati „na području jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave sa statusom grada osnivaju se sportske zajednice. Za ostale jedinice lokalne samouprave mogu se osnivati sportske zajednice.“\nOBRAZLOŽENJE: Predložena zakonska formulacija „može se osnovati“ nedovoljno je precizna i podložna različitim tumačenjima, a može dovesti u pitanje i samo postojanje lokalnog sporta i njegovih sportskih zajednica, kao bazom cjelokupnog sportskog procesa i razvoja svekolikog sporta. Činjenica je da sportske zajednice najviše skrbe o opstanku sportskih klubova i njihovih sportaša, kategoriziranim sportašima, stručnim kadrovima u sportu te pružaju svekoliku stručnu pomoć i pravodobne informacije svojim članicama o potrebi pridržavanja i primjeni sve većeg broja propisa kojima su regulirane sportske djelatnosti. Analogno tome, smatramo da položaj sportskih zajednica u Zakonu treba normativno osnažiti, posebice u gradskim sredinama."]
[118,"TICIJAN KOMPARIĆ","Sportski savez osoba s invaliditetom ,\nČlanak 70.","Stavak (2) alineja druga dodati tekst i izmjenjiti na način da glasi: \n\"-organiziranje i provedba natjecanja osoba s invaliditetom do nacionalne razine.\"\nObrazloženje: Hrvatski paraolimpijski odbor je član i predstavnik Hrvatske u međunarodnim sportskim udruženjima sportova za osobe s invaliditetom, stoga je logična postavka da se nacionalni sportski savezi osoba s invaliditetom bave organizacijom i razvojem njihovog sporta na nacionalnoj razini, a Hrvatski paraolimpijski odbor nosi odgovornosti i ingerencije na međunarodnoj razini.\nStavak (3) dodati tekst i izmjenjiti na način da glasi:\n\"-Sportski savezi osoba s invaliditetom udružuju se u Hrvatski paraolimpijski odbor ili Hrvatski sportski savez gluhih, sukladno općim aktima HPO-a odnosno HSSG-a\""]
[119,"Hrvatski olimpijski odbor","Savez sportske rekreacije,\nČlanak 73.","U stavku 3. ovog članka potrebno je dopuniti naziv nacioanlnog sportskog saveza iz razloga što takav naziv proizlazi iz propisa pripadajuće međunarodne federacije, odnosno puni naziv saveza je: Hrvatski savez sportske rekreacije \"Sport za sve\", te predlažemo da se uvrsti u tekst Nacrta Zakona. Ukoliko se predmetna odredba ne prihvati takva situacija čini problem kod utvrđivanja naziva Saveza u Statutu i njegova registracija."]
[120,"Kineziološki fakultet u Splitu","Hrvatski olimpijski odbor,\nČlanak 74.","Podržavamo prijedlog HOO po kojem isti treba ostati najviša nevladina nacionalna sportska udruga"]
[121,"Bojan Sušanj","Hrvatski olimpijski odbor,\nČlanak 74.","U stavku (1) nakon „sportske zajednice u jedinicama područne (regionalne) samouprave i Grada Zagreba“ dodati „ te lokalne sportske zajednice osnovane u velikim gradovima koji su definirani u članku 19a, stavak 1. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi“ .\nObrazloženje: važnost sporta koji se provodi financira na lokalnoj razini je izrazito važan Upravo gradovi odvajaju najveća sredstva za sufinanciranje sportskih aktivnosti u RH pa samim time i zaslužuju mjesto u krovnoj sportskoj organizaciji i sudjelovanje u donošenju najvažnijih odluka. U studiji „Financiranje sporta u Republici Hrvatskoj s usporednim prikazom financiranja u Europskoj uniji“ su jasno navedeni financijski razlozi za ovakav prijedlog. Smatram su upravo ovi gradovi vrlo često kvalitetnije ekipirani i upoznati s problemima sporta u samoj bazi."]
[122,"Hrvatski olimpijski odbor","Hrvatski olimpijski odbor,\nČlanak 74.","Smatramo da ovaj Nacrt Zakona o sportu, derogira značaj i ulogu HOO-a, kao i njegovih tijela. Važeći Zakon o sportu utvrđuje da je HOO \"najviša nevladina nacionalna sportska udruga\" i samostalna u svom djelovanju. Smatramo da je takav status HOO-a trebao ostati uvažavajući ulogu HOO-a kao nacionalnog olimpijskog odbora koji objedinjava sve saveze i sportske zajednice i putem kojih svojim aktivnostima i programima potiče razvoj hrvatskog sporta ali i skrbi o unapređenju rezultata i statusa hrvatskog sporta i sportaša na međunarodnoj razini."]
[123,"Bojan Sušanj","Zadaće Hrvatskoga olimpijskog odbora,\nČlanak 76.","podstavak (6)nakon „…nacionalnih sportskih saveza, sportskih zajednica u jedinicama“ dodati \"lokalne\". Obrazloženje: ne vidimo radi čega bi sport na lokalnoj bio izostavljen."]
[124,"TICIJAN KOMPARIĆ","Hrvatski paraolimpijski odbor ,\nČlanak 79.","Stavak (2) iizmijenjiti na način da glasi:\n\"Hrvatski paraolimpijski odbor svojim pravilima određuje sustav natjecanja i ustrojstvo sporta osoba s invaliditetom, način rada, članstvo i način ostvarivanja prava i obveza članova, način uporabe i zaštite simbola i obilježja Međunarodnoga paraolimpijskog odbora i Hrvatskoga paraolimpijskog odbora te druga pitanja u vezi s djelokrugom i zadaćama Hrvatskoga paraolimpijskog odbora iz članka 80. ovoga Zakona.\""]
[125,"TICIJAN KOMPARIĆ","Zadaće Hrvatskoga paraolimpijskog odbora,\nČlanak 80.","Brisati alineje 9 i 10.\nObrazloženje: smatram da je navedeno bespotrebno administriranje, jer se predmetne alineje odnose na obvezu kontrole provedbe rada trenera i izvještavanja ministarstva o tome, što predstavlja dodatno administriranje na način da se ustroji inspekcijski nadzor rada trenera, a to opet znači dodatno zapošljavanje \"inspektora za nadzor stručnog rada trenera\" a za to nigdje u prijedlogu nacrta zakona nije navedeno da se osiguravaju dodatna sredstva. Sve to nema smisla, jer treneri tako i tako pokazuju svoj rad na najmjerljiviji mogući način - rezultatom svojih sportaša."]
[126,"Hrvatski školski sportski savez","Hrvatski školski sportski savez,\nČlanak 84.","Predlažemo da se u stavku 4. briše dio \"i školskih sportskih saveza\" te da stavak 4 glasi: \"Način osnivanja, zadaće, djelokrug i način rada školskih sportskih društava pravilnikom utvrđuje ministar.\"\nSmatramo kako nema potrebe da ministar utvrđuje načine osnivanja, zadaće, djelokrug i način rada školskih sportskih saveza, jer su isti udruge građana te se njihov ustroj uređuje temeljem Zakona o udrugama i Zakonom o sportu. Ukoliko ministar pravilnikom određuje spomenute stvari, to bi na neprihvatljiv način značilo, narušavanje autonomije djelovanja školskih sportskih saveza."]
[127,"Hrvatski školski sportski savez","Hrvatski školski sportski savez,\nČlanak 84.","Predlažemo da se stavak 1. izmijeni i glasi: \"Hrvatski školski sportski savez je krovno sportsko udruženje školskog sporta u Republici Hrvatskoj u koji se udružuju školski sportski savezi u jedinicama područne (regionalne) samouprave i Grada Zagreba, a radi usklađivanja aktivnosti svojih članica te organiziranja školskih sportskih natjecanja i školskih sportskih aktivnosti učenika.\" Smatramo kako zadaća HŠSS-a nije samo provođenje školskih sportskih natjecanja, nego i organiziranje što većeg broja raznih školskih sportskih aktivnosti učenika, a sve kako bi se uključio što veći broj učenika u školski sport."]
[128,"Hrvatski školski sportski savez","Hrvatski školski sportski savez,\nČlanak 84.","Predlažemo da se stavak 1. izmijeni i glasi: \"Hrvatski školski sportski savez je krovno sportsko udruženje školskog sporta u Republici Hrvatskoj u koji se udružuju školski sportski savezi u jedinicama područne (regionalne) samouprave i Grada Zagreba, a radi usklađivanja aktivnosti svojih članica te organiziranja školskih sportskih natjecanja i školskih sportskih aktivnosti učenika.\"\nSmatramo kako zadaća HŠSS-a nije samo provođenje školskih sportskih natjecanja, nego i organiziranje što većeg broja raznih školskih sportskih aktivnosti učenika, a sve kako bi se uključio što veći broj učenika u školski sport."]
[129,"Dragan Katunar","Zadaće Hrvatskoga školskoga sportskog saveza,\nČlanak 85.","Integracijom djece s tekočama u razvoju u redovni sustav odgoja i obrazovanja dovodi do preblama da se i ona mogu uključiti u rad školskog sportskog saveza a i na sva natjecanja."]
[130,"Hrvatski školski sportski savez","Zadaće Hrvatskoga školskoga sportskog saveza,\nČlanak 85.","Predlažemo da se doda nova alineja koja bi glasila: \"organizacija i provođenje izvannastavnih i izvanškolskih sportskih aktivnosti učenika.\"\nSmatramo kako Hrvatski školski sportski savez nije osnovan samo radi provođenja natjecanja, te da je potrebno navesti kako HŠSS može organizirati i provoditi i izvannastavne, ali i izvanškolske sportske aktivnosti učenika, a sve s ciljem da se što više učenika uključi u školski sport."]
[131,"Hrvatski školski sportski savez","Zadaće Hrvatskoga školskoga sportskog saveza,\nČlanak 85.","Predlažemo da se u prvoj alineji briše dio \"u suranji s ministarstvom nadležnim za sport i obrazovanje\".\nSmatramo kako Hrvatski školski sportski savez, putem svojih tijela (skupštine i izvršnog odbora) može i treba samostalno odlučivati o sustavima školskih sportskih natjecanja."]
[132,"TICIJAN KOMPARIĆ","Sportska natjecanja,\nČlanak 88.","Stavak (6) nadopuniti na način da glasi:\n(6) Odluku o organiziranju sustava sportskih natjecanja za područje više država ili više inozemnih regija te odluku o sudjelovanju sportskih klubova i sportaša iz Republike Hrvatske u višedržavnim ili inozemnim regionalnim sustavima natjecanja donosi nacionalni sportski savez uz prethodnu suglasnost Hrvatskog olimpijskog odbora, Hrvatskog paraolimpijskog odbora, Hrvtskog sportskog saveza gluhih svaki u svom području."]
[133,"Hrvatski olimpijski odbor","Sportska natjecanja,\nČlanak 88.","Odredb stavka 5. ovog članka dobro utvrđuje uvjete za organizaciju međunarodnih sportskih natjecanja,no brojna međunarodna natjecanja pogotovo u borilačkim sportovima se organiziraju u Republici Hrvatskoj bez odobrenja nacionalnih sportskih saveza i odobrenja priznatih međunarodnih sportskih federacija, te se smatra u tu svrhu propisati zabranu organiziranja međunarodnih i nacionalnih sportskih natjecanja koja nisu u nadležnosti nacionalnog sportskog saveza pripadajućeg sporta, odnosno bez odobrenja nacionalnog sportskog saveza pripadajućeg sporta koji je osnovan u RH., a ukoliko nacionalni sportski savez određenog sporta nije osnovan u Republici Hrvatskoj suglasnost za održavanje takvog natjecanja treba dati Ministarstvo. Za prekrišitelje treba propisati kaznu."]
[134,"Centar za mirovne studije","Sudjelovanje stranoga državljanina u sportskom natjecanju,\nČlanak 89.","(1) Strani državljanin može sudjelovati u sportskom natjecanju za domaću pravnu osobu koja obavlja djelatnost sudjelovanja u sportskom natjecanju pod uvjetima koje utvrdi odgovarajući nacionalni sportski savez.\n(2) Stranim državljaninom ne smatra se državljanin država članica Europske unije i drugih država Europskoga ekonomskog prostora, te osoba kojoj je odobrena međunarodna zaštita u Republici Hrvatskoj."]
[135,"Centar za mirovne studije","Sudjelovanje stranoga državljanina u sportskom natjecanju,\nČlanak 89.","U stavku 2 potrebno je iza zadnje riječi „prostora“ dodati riječi „te osoba kojoj je odobrena međunarodna zaštita u Republici Hrvatskoj.“\nObrazloženje:\nIako je prvoj osobi u Hrvatskoj odobren azil 2006. godine tek je 2013. godine donesen Akcijski plan za uklanjanje prepreka u ostvarivanju pojedinih prava u području integracije stranaca u Hrvatsko društvo. Taj isti dokument navodi kako „vrlo važan sastavni dio hrvatske Migracijske politike čini integracija useljenika u hrvatsko društvo. Integracija stranaca podrazumijeva dinamičan, dvosmjeran proces međusobne prilagodbe kako stranaca, tako i hrvatskih državljana na posljedice post- migracijskih procesa, što je sukladno Zajedničkim osnovnim principima za integracijske politike u Europskoj uniji Vijeća Europske unije iz 2004. godine.“ \n\nOsim toga, cilj integracijske politike je osiguravanje određenih prava strancima dok je, s druge strane,  stranac dužan konstruktivno i lojalno sudjelovati u gospodarskom, socijalnom i kulturnom razvoju svoje nove okoline, što je moguće samo ako su stranci uključeni u društvo kao ravnopravni članovi, s jednakim prilikama za dostojanstven, nezavisan i aktivan život kao i ostatak populacije. U takvoj atmosferi i okolini stranci su u mogućnosti ulagati u novo društveno okruženje i više i potpunije doprinijeti tom istom društvu. \n\nS obzirom na svoj status, ranjivost i specifičnost situacije u kojoj se nalaze osobe pod međunarodnom zaštitom, smatramo kako je nužno stvoriti preduvjete za njihovo uključivanje u svim područjima života pa tako i sportu. Osobe pod međunarodnom zaštitom, zaštitu i početak novog života tražile su i dobile u Hrvatskoj i smatramo kako je sport jedan od važnih područja života u kojem im treba omogućiti priliku za samoaktualizaciju i doprinos, te u najvećoj mjeri umanjiti ograničenja koje im pri tome stoje. S obzirom da takve osobe, a posebno djeca nužno trebaju biti ravnopravni s hrvatskim državljanima u ostvarivanju ovoga prava, smatramo kako ih je potrebno uključiti u odredbe ovog Zakona i na taj način dalje razvijati i unapređivati sustav integracije.\n\nPri tome želimo ukazati na kontekst međunarodne zaštite i što bi ovakva odredba donijela osobama koji su pod međunarodnom zaštitom. Kada jedna osoba ne može dobiti zaštitu ili se ne želi staviti pod zaštitom države iz koje je pobjegla zbog straha od proganjanja zbog rase, vjere, nacionalnosti, pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili političkog mišljenja, ili gdje bi bila izložena trpljenja ozbiljne nepravde, mučenja ili okrutnog ponašanja onda ta osoba potraži zaštitu od druge države. Po podacima UNHCRa u Republici Hrvatskoj je od donošenja prvog Zakona o azilu u 2004. godine azil je zatražilo 4711 osoba, a zaštita (azil i supsidijarna zaštita) je dodijeljena 131 osobi.  Kada se uzme u obzir da je skoro pola od osoba kojima je dodijeljena zaštita napustila Hrvatsku, dolazimo do dvije činjenice koje su iznimno relevantne. Prvo, da se azil se ne dodjeljuje olako, to je složen i dugotrajan postupak, i radi se o relativno malom broju ljudi. Osim toga, činjenica da osobe koje su dobile zaštitu napustile Hrvatsku govori o potrebi za još više integracijskih mjera i aktivnosti. \n\nTreba se uzeti u obzir i to da se na osobe pod međunarodnom zaštitom ne može gledati kao na „ostale strance“. Izbjeglice često nemaju potrebne dokumente i ne mogu ih pribaviti. Ukoliko im je potrebna isprava od njihove zemlje podrijetla, koju su napustili jer im ne može pružiti zaštitu, oni je ne mogu pribaviti ili je to iznimno teško. Ukoliko kontaktiraju institucije zemlje podrijetla ili se vrate u zemlji podrijetla kako bi pribavili određeni dokument, onda se to smatra da su se stavili pod zaštitom zemlje podrijetla i time gube pravo na zaštitu, odnosno status azilanta ili osobe pod međunarodnom zaštitom. \n\nUkoliko se to pitanje prepusti nacionalnim sportskim savezima, onda se te saveze može dovesti u situaciju da vrše neizravnu diskriminaciju, tražeći od određenih stranaca zadovoljavanje uvjeta koje oni nisu u mogućnosti ispuniti. Takve odredbe ne bi bile izravno diskriminirajuće jer nemaju cilj stavljati određene osobe u podređen položaj, međutim one bi imale takav učinak obzirom da osobe pod međunarodnom zaštitom jednostavno ne mogu ispuniti te uvjete za razliku od drugih kategorija stranaca. Također, sudjelovanje izbjeglica nije pitanje koje po će se načelu supsidijarnosti bolje regulirati na razini nacionalnih sportskih saveza, bez riješavanje tog pitanja Zakonom o sportu. \n\nCentar za mirovne studije je svjestan važnosti sporta u hrvatskom kontekstu ali i instrumentalizacije sporta, sportskih klubova i sportskih događaja kao mjesto gdje se šalju poruke koje isključuju na rasnoj, etničkoj i nacionalnoj osnovi. I sami smo svjedoci sporta kao platforme kroz koje su stranci pronalazili način uključiti se u hrvatsko društvo. Želimo ukazati da su ovo realni problemi s kojima se suočavaju ljudi u svakodnevnom  životu."]
[136,"TICIJAN KOMPARIĆ","Međunarodna sportska natjecanja osoba s invaliditetom,\nČlanak 91.","Stavak (1) izmjeniti na način da glasi:\n\"(1) Prijedlog za održavanje paraolimpijskih igara, olimpijskih igara gluhih, kao i ostalih međunarodnih multisportskih natjecanja, za održavanje svjetskih i europskih prvenstava i kupova u pojedinim sportovima i ostalih međunarodnih priredaba za osobe s invaliditetom i gluhe osobe u Republici Hrvatskoj daje Hrvatski paraolimpijski odbor odnosno Hrvatski sportski savez gluhih, svaki u svom području\".\nKako je već ranije navedeno članstvom u međunarodnim  sportskim udruženjima sportova za osobe s invaliditetom, Hrvatski paraolimpijski odbor mora preuzeti obvezu i odgovornosti oko organizacije velikih sportskih natjecanja pod ingerencijom međunarodnih udruženja na području RH."]
[137,"Bojan Sušanj","Državna priznanja osvajačima medalja ,\nČlanak 97.","Dodati stavak (15) „Sportaš sudjeluje u programima poticanja i promicanje sporta u skladu s Nacionalnom strategijom sporta koji se provode kao dio programa javnih potreba na državnoj ili lokalnoj, regionalnoj (područnoj) razini.\nObrazloženje: u obrazloženju predlagatelja trajnih naknada upravo je sudjelovanje bivših vrhunskih sredstava u programima poticanja i promicanja sporta bila navedena kao razlog. Ovaj stavak bi osigurao kvalitetniju promociju sporta i aktivnije uključivanje sportaša u sportski život tamo gdje takva suradnja već nije uspostavljena."]
[138,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Državna priznanja osvajačima medalja ,\nČlanak 97.","U članku 97. stavak 1. iza riječi „gluhe,“ treba dodati „ te sportašu koji je osvojio zlatnu medalju (pojedinačni i ekipni sport) na svjetskim i europskim prvenstvima iz neolimpijskih sportova i disciplina,“\nU članku 97. stavak 3. u podstavku 4. iza riječi „za gluhe“ treba dodati „kao i za osvojenu zlatnu medalju  na svjetskim seniorskim prvenstvima u neolimpijskim sportovima i disciplinama“\nU članku 97. stavak 3. iza podstavka 4. treba dodati novi podstavak 5. koji glasi:\n- 30% prosječne neto plaće po zaposlenom u pravnim osobama u Republici Hrvatskoj prema objavi Državnog zavoda za statistiku za osvojenu zlatnu medalju na europskim seniorskim prvenstvima u neolimpijskim sportovima i disciplinama koja je utvrđena za prethodnu godinu u odnosu na godinu u kojoj se trajna novčana naknada isplaćuje.“ \nOBRAZLOŽENJE: Sportaši neolimpijskih sportova i disciplina, posebice iz tradicionalno rasprostranjenih sportova u Hrvatskoj, osvajanjem zlatnih medalja na najvećim međunarodnim natjecanjima također pružaju osobit doprinos ugledu Republike Hrvatske. Uz činjenicu da su neki od takvih sportova i disciplina u ozbiljnoj konkurenciji za dobivanje statusa olimpijskih, ne treba zanemariti njihov izniman trud te goleme napore i želju u ostvarivanju vrhunskih rezultata, poput njihovih kolega iz olimpijskih sportova i disciplina. Posebice treba uzeti u obzir da prema Nomenklaturi sportova HOO-a ovakvih sportova ima 78, što čini 67% od ukupnog broja svih sportova (116) sa službenim statusom u Republici Hrvatskoj."]
[139,"Hrvatski športsko ribolovni savez","Državna priznanja osvajačima medalja ,\nČlanak 97.","U članku 97. kriterije za Državna priznanja osvajačima medalja na olimpijskim igrama, paraolimpijskim igrama, olimpijskim igrama gluhih i svjetskim seniorskim prvenstvima u olimpijskim sportovima i disciplinama, proširiti  i na osvajače medalja na svjetskim prvenstvima u neolimpijskim sportovima, makar i u manjim postotcima\n\nOBRAZLOŽENJE:\nSportaši postoje i u neolimpijskim disciplinama, ponosimo se njihovim uspjesima i  nastupaju u ime i pod zastavom iste države - Republike Hrvatske. Ti sportaši radi amaterskog statusa i popularnosti sporta nisu bili u mogućnosti da svoj sportski uspjeh materijaliziraju i osiguraju svoju egzistenciju, a u svoju medalju ugradili su isto tako mnogo truda, znoja, odricanja i osobnih sposobnosti, pa bi i njih na odgovarajući način trebalo nagraditi."]
[140,"Udruga \"Naš Hajduk\"","TEKST PRIJEDLOGA ZAKONA,\nVIII. FINANCIRANJE SPORTA","U naslovu Glave VIII. koja glasi: „Financiranje sporta“, potrebno je dodati riječi: „i objava financijskih izvještaja“."]
[141,"Bojan Sušanj","Financiranje sporta,\nČlanak 109.","Stavak (2) nakon „sredstva iz svojih proračuna u skladu s ovim Zakonom“ dodati „i kriterijima, standardima i preporukama navedenim u Nacionalnoj strategiji sporta.“ \nObrazloženje: ovim će se propisati obveza financiranja sporta u skladu sa strategijom sporta kao dugoročnim dokumentom te spriječiti prekomjerno ukidanje sportskih aktivnosti iz razloga što nisu propisane Zakonom."]
[142,"Hrvatski nogometni savez","Financiranje sporta,\nČlanak 109.","Smatramo da se u ovoj glavi Zakona treba detaljnije regulirati pitanja financiranje sporta, a osobito prava sportskih krovnih udruženja, nacionalnih sportskih saveza i sportskih klubova u odnosu na prihode od igara na sreću i u odnosu na organizatore tih igara (npr., propisati da organizator igara na sreću (kladionica) treba dobiti odobrenje nacionalnog saveza ili klubova da može staviti rezultate određenog sporta u svoju ponudu"]
[143,"Bojan Sušanj","Javne potrebe u sportu na državnoj razini,\nČlanak 110.","Podstavak 5 nakon „ - djelovanje nacionalnih sportskih saveza i krovnih sportskih udruženja“  dodati „i njenih članica“ \nZamijeniti tekst iz podstavka 10 „- razvojni programi u sportu“ sa „– razvojni programi u sportu na državnoj i lokalnoj, regionalnoj (područnoj) razini“. \nObrazloženje: Nužno je dodati ove dvoje javne potrebe na državnoj razini jer se ovim zatvorenim brojem javnih potreba može nametnuti da djelovanje nacionalnih saveza i krovnih sportskih udruženja i njenih članica (a tim i sportskih zajednica i sportskih klubova) nije javna potreba u sportu. Upravo lokalne zajednice svojim kvalitetnim programima koje prijavljuju putem npr. HOO-a ostvaruju značajne ciljeve na lokalnoj razini. Bez ovoga prijedloga, onemogućili bi se razvojni programi na lokalnoj razini koji ostvaruju kvalitetne rezultate. Upravo klubovi provode programe sporta djece, mladeži, studenata i osoba s invaliditetom, školskoga sporta te sportske rekreacije, kao što je i navedeno u stavku 1 ovog članka"]
[144,"Zajednica sportova Primorsko-goranske županije","Javne potrebe u sportu na državnoj razini,\nČlanak 110.","Zamijeniti tekst iz  podstavka 5 „ - djelovanje nacionalnih sportskih saveza  i krovnih sportskih udruženja“ sa „– djelovanje krovnih sportskih udruženja i njenih članica“\nZamijeniti tekst iz  podstavka 10 „- razvojni programi u sportu“ sa „– razvojni programi u sportu na državnoj i lokalnoj razini“.\n \nObrazloženje: Nužno je dodati ove dvoje javne potrebe na državnoj razini jer se ovim zatvorenim brojem javnih potreba može nametnuti da djelovanje krovnih sportskih udruženja i njenih članica (a tim i sportskih zajednica) nije javna potreba u sportu. Upravo lokalne zajednice svojim kvalitetnim programima koje prijavljuju putem npr. HOO-a ostvaruju značajne ciljeve na lokalnoj razini. Bez ovoga prijedloga, onemogućili bi se razvojni programi na lokalnoj razini koji ostvaruju kvalitetne rezultate."]
[145,"Dragan Katunar","Osiguravanje sredstava za financiranje javnih potreba u sportu na državnoj razini,\nČlanak 111.","Da nakon dodanog predloženog stavka (5.) prijedlog je da se odredi postotak koji predstavlja postotak osoba s invaliditetom u RH."]
[146,"HRVATSKI PARAOLIMPIJSKI ODBOR","Osiguravanje sredstava za financiranje javnih potreba u sportu na državnoj razini,\nČlanak 111.","Dodati stavak (5) Javne potrebe za  poticanje i promicanje  sporta osoba s invaliditetom su  aktivnosti od posebnog značaja te imaju prioritet u financiranju. Za njihovo zadovoljavanje izdvaja se najmanje 12% od ukupnih sredstava koja se izdvajaju za javne potrebe u sportu;"]
[147,"TICIJAN KOMPARIĆ","Programski ugovori,\nČlanak 112.","Stavak (3) brisati tekst \"uz prethodnu suglasnost Ministarstva\".\nNavedeni stavak (3) bi trebao glasiti: \"Krovno sportsko udruženje može provesti Izmjene i dopune programa financiranja javnih potreba u sportu iz proračuna Republike Hrvatske iz redovitih sredstava i iz dijela prihoda od priređivanja igara na sreću tijekom proračunske godine.\"\nIz razloga što je sport vrlo dinamična i napredvidiva aktivnost ovisna o nizu vanjskih faktora koji utječu na realizaciju programa, prthodna suglasnost ministarstva u stvari predstavlja nepotrebnu administrativnu prepreku i narušava autonomnost sportskih udruženja u provedbi svojih aktivnosti.\nStavak (6) brisati tekst: \"javnim natječajem za posebno definirane potrebe, a posebno za provođenje sportskih aktivnosti djece, mladeži i studenata, domaća i međunarodna natjecanja djece, mladeži i studenata, sportsko-rekreacijske aktivnosti građana te izgradnju i obnovu sportskih građevina ili ih koristiti\".\nIzmijenjeni stavak (6) glasi: \"Preneseni višak sredstava namijenjenih za javne potrebe u sportu iz dijela prihoda od priređivanja igara na sreću u smislu propisa kojima se uređuju igre na sreću u odnosu na planirani prihod iz prethodne godine, u tekućoj godini Ministarstvo može raspodijeliti za provedbu programa financiranja javnih potreba u sportu krovnih sportskih udruženja.\".\nEventualni preneseni Višak sredstava od igara na sreću nije višak koji je nastao zbog nepostojanja potreba i programa krovnih sportskih udruženja, već zbog dinamike uplate sredstava od igara na sreću.Činjenica je da su programi javnih potreba predloženi od strane krovnih sportskih udruženja uvijek veći nego što iznose odobrena sredstva za tu godinu, stoga je realno da se eventualni preneseni višak sredstava usmjeri u realizaciju programa javnih potreba krovnih sportskih udruženja."]
[148,"Hrvatski olimpijski odbor","Programski ugovori,\nČlanak 112.","Smatramo da se u ovoj glavi Zakona treba detaljnije regulirati pitanja financiranje sporta, a osobito prava sportskih krovnih udruženja. Ovakvim načinom odlučivanja o sredstvima ali i o programima koje će realizirati krovne sportske udruge  državna tijela neposredno poništavaju sustav odlučivanja tijela krovnih sportskih udruga i blokiraju njihovo normalno djelovanje. Naravno svaka krovna udruga se zalaže za kontrolu namjenskog trošenja sredstava ali kraj 2014. i početak 2015. godine je pokazao da je krovnim sportskim udrugama potpuno onemogućeno radovno funkcioniranje, pri čemu te udurge nemaju nikakva prava zaštite ili žalbe.\nNe samo da se uloga krovnih sportskih udruga derogira već se u javnosti pokušava na sve načine probiti tumačenje autonomije sporta kakva nadležnim državnim tijelima odgovara, te je nužno podsjetiti na slijedeće:\n  Vijeće Europe je 2010. godine definiralo autonomiju sporta na slijedeći način:\n„Autonomija sporta je, u okviru nacionalnog, europskog i međunarodnog prava, mogućnost nevladinih, neprofitnih sportskih organizacija na:\n1. utvrđivanje, izmjenu i interpretiranje pravila koja se odnose na sport slobodno, bez nepotrebnog političkog i ekonomskog utjecaja;\n2. biranje svog vodstva demokratski, bez uplitanja države ili trećih osoba;\n3. pribavljanje dovoljnih financijskih sredstava iz javnih ili drugih izvora, bez nerazmjernih obveza;\n4. korištenje tih financijskih sredstva za postizanje ciljeva i obavljanje odabranih poslova bez ozbiljnih vanjskih ograničenja;\n5. izradu, u suradnji s tijelima javne vlasti, legitimnih standarda razmjerno ostvarenju navedenih ciljeva.“"]
[149,"HRVATSKI PARAOLIMPIJSKI ODBOR","Programski ugovori,\nČlanak 112.","U članku 6. između riječi mladeži i studenata nadopuniti s  (osoba s invaliditetom)"]
[150,"Dragan Katunar","VIII. FINANCIRANJE SPORTA,\nJavne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini","U ovom članku trebalo bi zaštiti sport osoba s invaliditetom. Iz prakse nas se svrstava u sport bez invaliditeta i postavljaju se za financiranje kriteriji o raspodjeli sredstava koja naš sport stavlja na margine. Naime neprepoznaje se specifičnost sporta osoba s invaliditetom i naše udruge ili uopće nedobivaju sredstva ili su to izuzetno mali iznosi. Stoga predlažemo da se financiranje sporta osoba s invaliditetom izdvoji iz financiranja ostalog sporta i odredi prvo obavezno financiranje sporta s invaliditetom u iznosu od 5 % financiranja sporta u lokalnoj sredini."]
[151,"Dragan Katunar","VIII. FINANCIRANJE SPORTA,\nJavne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini","U  članku 114. komentar su dotakli sve bitne izmjene no iz njega se nevidi kontinuirano financiranje na lokalnoj razini već se one mogu mjenjati iz godine u godinu ovisno o političkoj volji osoba na položajima koji se mogu promjeniti iz godine u godinu. Kako se radi o bazi sporta moralo bi se zakonom odrediti obavezan dio za izvdajanje sporta postotkom u odnosu na druge djelatnosti kako bi se dobio sigurniji dio sredstava i mogao se planirati razvij ove društvene grane za dulji period sa tendencijom povečanja ovisno o razvoju sporta. Prijedlog je da se postotkom odredi dio za izdvajanje u sport."]
[152,"Bojan Sušanj","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Predlažemo novi tekst članka 114.: (1) Javne potrebe u sportu za koje se sredstva osiguravaju iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave su programi, odnosno aktivnosti, poslovi i djelatnosti od značaja za jedinicu samouprave usklađene s standardima i preporukama navedenim u Nacionalnoj strategiji sporta: poticanje i promicanje sporta, – provođenje sportskih aktivnosti djece, mladeži i studenata, – djelovanje sportskih udruga, sportskih zajednica i saveza, – sportska priprema, domaća i međunarodna natjecanja te opća i posebna zdravstvena zaštita sportaša, – školovanje i osposobljavanje stručnoga kadra u sportu, – zapošljavanje osoba za obavljanje stručnih poslova u sportu, – skrb o kategoriziranim sportašima , – sportsko-rekreacijske aktivnosti građana, – sportske aktivnosti osoba s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom, – planiranje, izgradnja, održavanje i korištenje sportskih građevina značajnih za jedinicu lokalne i područne (regionalne) samouprave i – provođenje i financiranje znanstvenih i razvojnih projekata, elaborata i studija u funkciji razvoja sporta. (2) Programe javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka predlaže sportska zajednica. (3) Programe javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka, koji se odnose na aktivnosti školskih sportskih društava i provođenju školskih sportskih natjecanja predlaže školski sportski savez. (4) Programe iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog sportske zajednice, odnosno školskog sportskog saveza, donosi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, zajedno s godišnjim proračunom. (5) Sredstvima za zadovoljavanje javnih potreba iz stavka 1. točke 1. do 8. ovoga članka raspolaže sportska zajednica u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. Sredstva za izvršenje programa zadovoljavanja javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave prenosi na račun sportske zajednice. (6) Za ostvarivanje programa javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave osigurava financijska sredstva u svom proračunu. (7) Financijska sredstva za ostvarivanje programa javnih potreba iz stavka 6. ovog članka koja osiguravaju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ne mogu biti manja od 3% ukupnog proračuna. (8) O izvršenju programa javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka i utrošku sredstava iz stavka 5. ovoga članka, sportska zajednica županije, grada ili općine izvještava jedinicu lokalne odnosno regionalne (područne) samouprave u rokovima propisanim Zakonom o proračunu. (9) Tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave nadležna za poslove sporta prate i nadziru izvršenje programa javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka te prate korištenje i utrošak sredstava za te programe. (10) Ukoliko na području jedinice lokalne samouprave nije osnovana sportska zajednica odnosno školski sportski savez, o predlaganju i izvršenju programa javnih potreba iz ovog članka brine tijelo jedinice lokalne samouprave nadležno za poslove sporta\nObrazloženje: sve kao i Zajednica sportova PGŽ osim što smatramo da nacionalna stratedija mora propisati standarde, programe i preporuke za provedbu programa javnih potreba na lokalnoj razini."]
[153,"Zajednica sportova Primorsko-goranske županije","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Predlažemo novi tekst članka 114.: \n(1) Javne potrebe u sportu za koje se sredstva osiguravaju iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave su programi, odnosno aktivnosti, poslovi i djelatnosti od značaja za jedinicu samouprave:\npoticanje i promicanje sporta,\n– provođenje sportskih aktivnosti djece, mladeži i studenata,\n– djelovanje sportskih udruga, sportskih zajednica i saveza,\n– sportska priprema, domaća i međunarodna natjecanja te opća i posebna zdravstvena zaštita sportaša,\n– školovanje i osposobljavanje stručnoga kadra u sportu,\n– zapošljavanje osoba za obavljanje stručnih poslova u sportu,\n– skrb o kategoriziranim sportašima ,\n– sportsko-rekreacijske aktivnosti građana,\n– sportske aktivnosti osoba s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom,\n– planiranje, izgradnja, održavanje i korištenje sportskih građevina značajnih za jedinicu lokalne i područne (regionalne) samouprave i\n– provođenje i financiranje znanstvenih i razvojnih projekata, elaborata i studija u funkciji razvoja sporta.\n(2) Programe javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka predlaže sportska zajednica.\n(3) Programe javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka, koji se odnose na aktivnosti školskih sportskih društava i provođenju školskih sportskih natjecanja predlaže školski sportski savez.\n(4) Programe iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog sportske zajednice, odnosno školskog sportskog saveza, donosi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,  zajedno s godišnjim proračunom.\n(5) Sredstvima za zadovoljavanje javnih potreba iz stavka 1. točke 1. do 8. ovoga članka raspolaže sportska zajednica u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave.\nSredstva za izvršenje programa zadovoljavanja javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave prenosi na račun sportske zajednice.\n(6) Za ostvarivanje programa javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave osigurava financijska sredstva u svom proračunu. \n(7) Financijska sredstva za ostvarivanje programa javnih potreba iz stavka 6. ovog članka koja osiguravaju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ne mogu biti manja od 3% ukupnog proračuna.\n(8) O izvršenju programa javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka i utrošku sredstava iz stavka 5. ovoga članka, sportska zajednica županije, grada ili općine izvještava jedinicu lokalne odnosno regionalne (područne) samouprave u rokovima propisanim Zakonom o proračunu.\n(9) Tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave nadležna za poslove sporta prate i nadziru izvršenje programa javnih potreba iz stavka 1. ovoga članka te prate korištenje i utrošak sredstava za te programe.\n(10) Ukoliko na području jedinice lokalne samouprave nije osnovana sportska zajednica odnosno školski sportski savez, o predlaganju i izvršenju programa javnih potreba iz ovog članka brine tijelo jedinice lokalne samouprave nadležno za poslove sporta.\n\nObrazloženje:\nDevet godina od donošenja ZOS-a može se utvrditi da su odredbe koje govore o osnivanju Zajednica i financiranju JPS na lokalnoj i regionalnoj razini imale učinka. Županijske sportske zajednice djeluju u svim županijama, organizirane su, ekipirane su i sukladno zakonu punopravne su članice HOO-a.  Stoga čude odredbe prijedloga Zakona kojima se povećavaju ovlasti lokalnih i regionalnih samouprava odlučivanju o programima javnih potreba u sportu i financiranju istih. \nZakonom predloženo rješenje da kriterije i mjerila financiranja utvrđuju tijela jedinica lokalne i regionalne samouprave nije prihvatljivo rješenje.\n\nBojazan da sportske zajednice  mogu zloupotrijebiti svoju autonomiju nemaju mjesta jer lokalna (regionalna) samouprava kroz prihvaćanje njihovih kriterija, pravilnika, te godišnjih programa djelatnosti i izvješća ima solidan mehanizam kontrole nad utroškom javnih sredstava.\n\nDefiniranje postotka izdvajanja iz proračuna lokalnih i regionalnih samouprava za javne potrebe u sportu važno je u prvom redu zbog strateškog i višegodišnjeg planiranja na lokalnoj razini. Postojeći  zakonski propisi prisiljavaju sportske zajednice da godišnje financijske planove donose prije izglasavanja proračuna JLS što otežava rad sportskih zajednica i dovodi do neizvjesnosti  u realizaciji planiranih programa. Umjesto određivanja postotka izdvajanja može se odrediti neki drugi mehanizam kojim će se sportska djelatnost na području JLS zaštiti i osigurati financijsku stabilnost.\n\nSmatra se da je nužno u okviru javnih potreba u sportu na lokalnoj i regionalnoj razini predvidjeti kao potrebu skrb o kategoriziranim sportašima, jer se upravo kroz javne potrebe vrlo često financiraju (stipendiraju) kategorizirani sportaši i na taj se način potiče skrb oko lokalnog sporta i sportaša, a u konačnici i samog nacionalnog sporta jer su mnogi od tih sportaša i hrvatski reprezentativci."]
[154,"Hrvatski olimpijski odbor","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Razvoju sporta na lokalnoj i regionalnoj razini ne pristupa se na zadovoljavajući način, nisu unaprijeđeni uvjeti financiranja sporta na lokalnoj i regionalnoj razini, a osporava se i predloženo rješenje da kriterije i mjerila financiranja utvrđuju predstavnička tijela jedinica lokalne i regaionalne samouprave."]
[155,"HRVATSKI PARAOLIMPIJSKI ODBOR","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","U stavku 6. iza školski sportski savez nadopuniti s ( i sportski savez osoba s invaliditetom)\nU stavku 7. iza sportske zajednice nadopuniti s (školskog sportskog saveza i sportskog saveza osoba s invaliditetom)\nUnijeti novi stavak s tekstom: (Javne potrebe u sportu koje se odnose na sportske aktivnosti osoba s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom su  aktivnosti od posebnog značaja te imaju prioritet u financiranju. Za njihovo zadovoljavanje izdvaja se najmanje 5% od ukupnih sredstava koja se izdvajaju za javne potrebe u sportu.)"]
[156,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Pitanje transparentnosti financijskog poslovanja pravnih osoba i oblika udruživanja u sustavu sporta jedno je od ključnih pitanja koje je potrebno dodatno razraditi. Ovim prijedlogom unaprijeđeno je postojeće zakonsko rješenje koje je reguliralo područje financiranja sporta."]
[157,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Iza članka 114., potrebno je dodati podnaslov koji glasi: „Objava financijskih izvještaja“ te članak 114.a koji glasi:\n\n„(1) Pravne osobe u sustavu sporta obvezne su javno objavljivati godišnje financijske izvještaje sukladno odredbama ovoga Zakona te posebnih propisa kojima je uređeno područje financijskog poslovanja i računovodstva.\n(2) Pravna osoba u sustavu sporta obvezna je objaviti godišnje financijske izvještaje na svojim mrežnim stranicama ili mrežnoj stranici nekog od oblika udruživanja određenih ovim Zakonom, u roku od petnaest dana od dana predaje financijskog izvještaja Ministarstvu financija odnosno drugoj instituciji koju Ministarstvo financija ovlasti za zaprimanje i obradu financijskih izvještaja, ako njezin\ngodišnji proračun iznosi najmanje deset milijuna kuna u poslovnoj godini za koju se godišnji financijski izvještaji sastavljaju.\n(3) Odredbe ovoga članka na odgovarajući način se primjenjuju na sve oblike udruživanja određene Zakonom .\"."]
[158,"Zajednica športskih udruga grada Osijeka","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Predloženi tekst članka 114. treba izmijeniti da glasi:\n(1) Javne potrebe u sportu za koje se sredstva osiguravaju iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave su programi, odnosno aktivnosti, poslovi i djelatnosti od značaja za ovu jedinicu:\n- poticanje i promicanje sporta,\n- provođenje sportskih aktivnosti djece, mladeži i studenata,\n- djelovanje sportskih udruga, sportskih zajednica i saveza,\n- sportska priprema, domaća i međunarodna natjecanja te opća i posebna zdravstvena zaštita sportaša,\n- školovanje i osposobljavanje stručnog kadra u sportu,\n- zapošljavanje osoba za obavljanje stručnih poslova u sportu,\n- sportsko-rekreacijske aktivnosti građana,\n- sportske aktivnosti osoba s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom,\n- planiranje, izgradnja, održavanje i korištenje sportskih građevina značajnih za jedinicu lokalne i područne (regionalne) samouprave i\n- provođenje i financiranje znanstvenih i razvojnih projekata, elaborata i studija u funkciji razvoja sporta.\n(2) Jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za javne potrebe u sportu iz stavka 1. podstavak 1. do 8. ovog članka izdvaja najmanje prosječni iznos izdvajanja za sport u tim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u proteklih pet proračunskih godina na temelju programa javnih potreba u sportu na svom području.\n(3) Za javne potrebe u sportu iz stavka 1. podstavak 9. i 10. ovog članka jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave  izdvajaju sredstva prema svojim mjerilima.\n(4) Program financiranja javnih potreba i kriterije raspodjele sredstava predlažu sportska zajednica i školski sportski savez u jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave u kojoj su osnovani.\n(5) Za zadovoljavanje javnih potreba iz stavka 1. podstavak 1. do 8. ovog članka sredstva se prenose na račun sportske zajednice,  a sredstvima raspolaže sukladno programu i kriterijima iz stavka  4. ovog članka. \n(6)  Program financiranja javnih potreba u sportu donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u isto vrijeme kada i proračun jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.\n(7) Ako na području jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave nije osnovana sportska zajednica, o provođenju javnih potreba iz ovog članka odlučuje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, sukladno ovom zakonu i općim aktima jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.\n(8) Tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave nadležne za poslove sporta prate i nadziru izvršenje programa financiranja javnih potreba u sportu i prate korištenje i utrošak sredstava za te programe. \nOBRAZLOŽENJE: Utvrđivanjem definiranog postotka izdvajanja za sport na lokalnoj razini osigurava se osnovni preduvjet svim korisnicima programa javnih potreba u sportu da s puno većom izvjesnošću i na duže razdoblje mogu planirati svoje programe i aktivnosti, što stabilizira funkcioniranje sporta u cjelini i utječe na željeno podizanje njegove kvalitete. Isto tako, osiguravaju se uvjeti za provedbu zakonskih odredbi u potpunosti kada su u pitanju javne potrebe u sportu na lokalnoj razini. Također, izrada prijedloga programa javnih potreba s pripadajućim kriterijima raspodjele financijskih sredstava smatramo da je u cijelosti posao sportskih zajednica, kao krovnih udruga lokalnog sporta sa svojim tijelima i službama sastavljenih od dugogodišnjih sportskih djelatnika i bivših sportaša koji su zasigurno najmjerodavniji i, rekli bismo, društveno pozvani predlagati programe i kriterije te sudjelovati u njihovoj provedbi."]
[159,"Hrvatski školski sportski savez","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Predlažemo da se iza stavka 7. ubaci novi stavak koji bi glasio: \"Za zadovoljavanje javnih potreba iz stavka 4. koja se odnose na školski sport, sredstva se prenose na račun školskog sportskog saveza, ako je osnovan te ako sredstvima raspolaže sukladno programu iz stavka 5. ovog članka.\"\nSmatramo kako školski sportski savezi mogu i trebaju samostalno raspolagati sredstvima koja su im odobrena za školske sportske aktivnosti, a ne da se sredstva dodjeljuju putem zajednica sportova."]
[160,"Hrvatski školski sportski savez","Javne potrebe u sportu na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini,\nČlanak 114.","Predlažemo da se u stavku 4. kao nova alineja navede: \"poticanje i promicanje školskog sporta.\"\nSmatramo kako je ključno za kvalitetan razvoj školskog sporta, da sve lokalne zajednice prepoznaju te na kvalitetan način potiču i promiču školski sport, jer je upravo na lokalnoj razini najviše učenika i uključeno u školske sportske aktivnosti."]
[161,"Kineziološki fakultet u Splitu","X. NACIONALNO VIJEĆE ZA SPORT,\nSastav Nacionalnog vijeća za sport","PREDLAŽEMO DA SE BROJ ČLANOVA NACIONALNOG VJEĆA ZA SPORT SA DVANAEST POVEĆA NA DEVETNAEST. Hrvatski Sabor na Vlade Republike Hrvatske imenuje predsjednika i devet članova, a ostalih devet predlažu kako slijedi: tri člana na prijedlog Hrvatskog olimpijskog odbora, po jedan član na prijedlog krvonih sportskih udruga (Hrvatskog akademskog sportskog saveza, Hrvatskog školskog sportskog saveza, Hrvatskog paraolimpijskog odbora, Hrvatskoga sportskog saveza gluhih) te jednog člana na prijedlog Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i jednog člana na prijedlog Kineziološkog fakulteta u Splitu. \nNa ovaj način predloženi članovi bi iza sebe imali adminstrativnu i svu drugu pomoć institucija koje predstavljaju i bili bi u stanju izraditi strateške dokumenete čije nepostojanje je prepreka razvoju i funkcioniranju sustavu sporta u RH. Predlažemo da se uvrsti odredba po kojoj članovi Nacionalnog vjeća za sport moraju imati propisanu minimalnu razinu obrazovanja (300 ECTS bodova)."]
[162,"Bojan Sušanj","Sastav Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 118.","Stavak (1) podstavak dva se mijenja i glasi:\n„šest uglednih sportskih stručnjaka s potporom krovnih sportskih udruženja i nacionalnih sportskih saveza, od čega najmanje po jedan uz potporu nacionalnih sportskih saveza olimpijskoga, neolimpijskoga, ekipnoga i pojedinačnoga sporta“\nNakon podstavka 2 dodaje se stavak 3 koji glasi: „jedna fizička osoba uz potporu lokalnih sportskih zajednica iz članka 69.)"]
[163,"Zajednica sportova Primorsko-goranske županije","Sastav Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 118.","Stavak 1.\nSmatramo da bi jedan od članova Nacionalnog  vijeća za sport trebao imati potporu lokalnih sportskih zajednica (iz članka 69.)"]
[164,"HRVATSKI PARAOLIMPIJSKI ODBOR","Sastav Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 118.","U stavku 1. iza riječi olimpijskog nadopuniti s riječi (paraolimpijskog)"]
[165,"Bojan Sušanj","Način imenovanja i razrješenja članova Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 119.","Brisati stavak 2. Obrazloženje: Onemogućiti predsjednicima krovnih sportskih udruženja, nacionalnih sportskih saveza i regionalnih te lokalnih sportskih zajednica koji su volonteri, a isto dopusitti izvršnim dopredsjednicima i glavnim tajnicima koji su često profesionalci u cilju izbjegavanja sukoba interesa je apsolutno promašen. Veći interes imaju profesionalci i zaposlenici."]
[166,"Zajednica sportova Primorsko-goranske županije","Način imenovanja i razrješenja članova Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 119.","Stavak 2.\nSmatramo da nije dobra odredba da predsjednici sportskih udruženja, saveza i sportskih zajednica ne mogu biti članovi Nacionalnog vijeća. Radi se o osobama velikog znanja i iskustvau koji svoju angažiranost u sportu obavljaju na volonterskoj osnovi."]
[167,"Hrvatski olimpijski odbor","Način imenovanja i razrješenja članova Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 119.","Odredba stavka 2. ovog članka ponovno dokazuje intenciju Nacrta Zakona da se derogira uloga nacionalnih krovnih udruženja, a ne da im se utvrdi pripadajuća uloga i značaj sukladno zadaćama i međunarodnim propisima. Odredba koja onemogućava napr. predsjednika HOO a da bude član NVS a tu funkciju može obavljati na pr. glavni tajnik HOO-a, isto i za navionalni sportski savez ili sportsku zajednicu, te nije prihvatljivo da se najstručnije i najuglednije osobe hrvatskog sporta isključuju iz NVS."]
[168,"HRVATSKI PARAOLIMPIJSKI ODBOR","Način imenovanja i razrješenja članova Nacionalnog vijeća za sport,\nČlanak 119.","U stavku 2. izbaciti iz teksta (predsjednici krovnih sportskih udruženja, nacionalnih sportskih saveza i lokalnih sportskih zajednica )"]
[169,"Bojan Sušanj","Nacionalna strategija sporta,\nČlanak 121.","U stavku (4) iza podstavka 1 dodati: „-  programe, standarde i preporuke za provedbu i financiranje programa javnih potreba na lokalnoj i regionalnoj (područnoj) razini“\nObrazloženje: Budući da se gotovo cjelokupni Hrvatski sport provodi i financira na lokalnom i regionalnom nivou obavezno je definirati što očekujemo od klubova i lokalnih i regionalnih saveza, zajednica i samouprava te kako bi kasnije, na nacionalnom i međunarodnom nivou ostvarivali kvalitetne rezultate. Jasno je da samouprave imaju autonomiju u financiranju ali je potrebno definirati standarde i preporuke kako bi se sport razvijao ravnomjerno u skladu s postavljenim ciljevima i kako bi na lokalnom nivou bilo moguće odrediti pravedno financiranje te mjeriti postignute učinke.\nSvaka strategija bez lokalnog sporta će rezultirati urušavanjem cjelokupnog sustava sporta budući da će se klubovi okretati komercijalnim – rekreativnim programima kojima se može sigurnije pokriti rad udruge nego vrhunskim i kvalitetnim sportom koji je trošak kako za klub tako i za lokalnu samoupravu."]
[170,"TICIJAN KOMPARIĆ","Nacionalna strategija sporta,\nČlanak 121.","Stavak (9) izmijeniti na način da glasi: \n\"Krovna sportska udruženja dostavljaju Ministarstvu godišnje izvješće o izvršenju Nacionalne strategije sporta i programskih ugovora iz članka 112. stavak 2. ovoga Zakona, sukladno programu financiranja javnih potreba u sportu najkasnije do 1. ožujka iduće godine.\"\nStrategija se donosi na duži vremenski period (5-8 godina) te su šestomjesečna izvješća u stvari pretjerano administriranje. Godišnje izvješće ministarstvu je dovoljno za takvu namjenu."]
[171,"HRVATSKI PARAOLIMPIJSKI ODBOR","Nacionalna strategija sporta,\nČlanak 121.","U stavku 4. nadopisati :  na temelju olimpijskog i (paraolimpijskog statusa)\nU stavku 9. umjesto 1. veljače staviti ( 1. ožujak)."]
[172,"TICIJAN KOMPARIĆ","Stručni nadzor,\nČlanak 124.","Stavke 1 i 2 brisati, ili:\n1. detaljno preformulirati i propisati što predstavlja stručni nadzor rada trenera, \n2. osigurati sredstva za provedbu istoga"]
[173,"Udruga \"Naš Hajduk\"","XIII. ZAPREKE I OGRANIČENJA U SUSTAVU SPORTA ,\nPravne posljedice pravomoćne osude i kaznenoga postupka","Naslov iznad članka 125.: „Pravne posljedice pravomoćne osude i kaznenoga postupka“, potrebno je promijeniti tako da isti sada glasi: \n\n„Pravne posljedice pravomoćne osude, vođenja kaznenog postupka i izricanja zaštitnih mjera“."]
[174,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Pravne posljedice pravomoćne osude i kaznenoga postupka,\nČlanak 125. ","Ovom se odredbom definira da osoba kojoj je izrečena koja od zaštitnih mjera iz Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, za vrijeme trajanja te zaštitne mjere ne može sudjelovati u sportskim natjecanjima, organizirati i voditi sportska natjecanja, obavljati stručne poslove u sportu, sudjelovati u radu skupštine ili tijela upravljanja sportske udruge ili trgovačkog društva, niti može biti ovlaštena za zastupanje te pravne osobe te se sa sadržajem članka usklađuje i naslov iznad njega.\n\nPredlagatelji smatraju da su se osobe koje su počinile tako težak prekršaj, da im je zbog toga zabranjeno prisustvovanje sportskim natjecanjima, svojim ponašanjem diskvalificirale od mogućnosti sportskog djelovanja za vrijeme za koje im je sud, pravomoćnom odlukom, izrekao odgovarajuću zaštitnu mjeru. Predlagatelji smatraju da nije prihvatljivo da je određenoj osobi zabranjeno prisustvovanje sportskim natjecanjima, a da joj istovremeno bude dozvoljen rad u sportu."]
[175,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Pravne posljedice pravomoćne osude i kaznenoga postupka,\nČlanak 125. ","U članku 125. potrebno je dodati novi stavak koji glasi: \n\n„Osoba kojoj je pravomoćnom odlukom nadležnog suda izrečena koja od zaštitnih mjera iz članka 32. Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima („Narodne novine“, broj 117/03., 71/06., 43/09. i 34/11.) za vrijeme trajanja izrečene zaštitne mjere ne može sudjelovati u sportskim natjecanjima, organizirati i voditi sportska natjecanja, obavljati stručne poslove u sportu, sudjelovati u radu skupštine ili tijela upravljanja sportske udruge ili trgovačkog društva, niti može biti ovlaštena za zastupanje te pravne osobe.“."]
[176,"Hrvatski nogometni savez","Zapreke za službenu osobu koja sudjeluje u organiziranju i vođenju sportskog natjecanja,\nČlanak 126.","Ukoliko se pretpostavi da se odredbom ovog članka namjeravalo izbjeći da osobe koje aktivno vode sportsko natjecanje ujedno imaju i određene funkcije u klubovima i savezima, postavlja se pitanje zašto se ta odredba odnosi samo na službene osobe u pet sportova? Zar osobe koje vode natjecanja u drugim sportovima ne bi mogle utjecati na natjecanje ako su istovremeno na nekoj dužnosti u klubu ili savezu? Znači, radi se o diskriminatornoj odredbi za pet sportova jer nije postavljen nikakav kriterij i obrazloženje zašto se ta prepreka primjenjuje samo u pet navedenih sportova. Zbog protuustavnosti ove odredbe, predlažemo da se ista briše iz Nacrta."]
[177,"Hrvatski nogometni savez","Zapreke u sportskome klubu – udruzi za natjecanje ,\nČlanak 127.","Člankom 14. stavkom 1. Zakona o sprječavanju sukoba interesa - ZSSI (NN br. 26/11, 12/12, 126/12 i 48/13 - pročišćeni tekst) utvrđeno je da dužnosnici ne mogu biti članovi upravnih i nadzornih odbora trgovačkih društava, upravnih vijeća ustanova, odnosno nadzornih odbora izvanproračunskih fondova niti obavljati poslove upravljanja u poslovnim subjektima. Međutim, u stavku 5. istog članka utvrđeno je da dužnosnici smiju biti članovi upravnih i nadzornih tijela, najviše dviju, neprofitnih udruga i zaklada, ali bez prava na naknadu ili primanje dara u toj ulozi, osim prava na naknadu putnih i drugih opravdanih troškova. Udruge za natjecanje su neprofitne udruge, a za rad u njihovim tijelima upravljanja se u pravilu ne dobiva naknada. Stoga Zakonom kojim se uređuje sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti (ZSSI), na koji se poziva Zakon o sportu, nije zabranjeno da dužnosnici budu članovi upravnih tijela neprofitnih udruga ako za to ne dobivaju naknadu ili primaju darove. Iz tog razloga smatramo da ova ograničavajuća odredba ne vrijedi za sportske udruge i da ne treba biti u Nacrtu."]
[178,"Hrvatski nogometni savez","Zapreke u sportskome savezu i sportskoj zajednici,\nČlanak 129.","Predviđa se da funkcije u sportu ne može obavljati osoba koja je u posljednje tri godine pravomoćno kažnjena za prekršaj u sportu prema odredbama Zakona o sportu i posebnih propisa kojima se propisuju prekršaji u sportu. Predlažemo da se ta odredba izmijenit na način da se skrati razdoblje od tri godine (nerazmjer između vremenskog razdoblja i značenja prekršaja), kao i da se odrede taksativno koji su to prekršaji i da ne budu svi prekršaji vezani uz sport prepreka za članstvo u tijelima sportskog saveza ili zajednice, već samo oni najteži."]
[179,"Hrvatski nogometni savez","Zapreke u sportskome savezu i sportskoj zajednici,\nČlanak 129.","Člankom 14. stavkom 1. Zakona o sprječavanju sukoba interesa - ZSSI (NN br. 26/11, 12/12, 126/12 i 48/13 - pročišćeni tekst) utvrđeno je da dužnosnici ne mogu biti članovi upravnih i nadzornih odbora trgovačkih društava, upravnih vijeća ustanova, odnosno nadzornih odbora izvanproračunskih fondova niti obavljati poslove upravljanja u poslovnim subjektima. Međutim, u stavku 5. istog članka utvrđeno je da dužnosnici smiju biti članovi upravnih i nadzornih tijela, najviše dviju, neprofitnih udruga i zaklada, ali bez prava na naknadu ili primanje dara u toj ulozi, osim prava na naknadu putnih i drugih opravdanih troškova. Udruge za natjecanje su neprofitne udruge, a za rad u njihovim tijelima upravljanja se u pravilu ne dobiva naknada. Stoga Zakonom kojim se uređuje sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti (ZSSI), na koji se poziva Zakon o sportu, nije zabranjeno da dužnosnici budu članovi upravnih tijela neprofitnih udruga ako za to ne dobivaju naknadu ili primaju darove. Iz tog razloga smatramo da ova ograničavajuća odredba ne vrijedi za sportske udruge i da ne treba biti u Nacrtu."]
[180,"TICIJAN KOMPARIĆ","Lakši prekršaji,\nČlanak 130.","Stavak (1) trinaesti red brisati riječ \"polugodišnja\"; brisati tekst u petnaestom i šesnaestom redu."]
[181,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Teži prekršaji,\nČlanak 131.","Ovime se normira protupravno ponašanje u pogledu neobjavljivanja financijskih izvještaja što je obuhvaćeno točkom 3. ovoga prijedloga."]
[182,"Udruga \"Naš Hajduk\"","Teži prekršaji,\nČlanak 131.","U članku 131., stavku 1., iza točke 8. koja glasi: „ne ispunjava zadaće propisane člancima 76., 80., 83., 85. i 87. ovoga Zakona“, potrebno je dodati novu točku 9. koja glasi:\n\n„ne objavi godišnji financijski izvještaj na način propisan ovim Zakonom“."]
[183,"TICIJAN KOMPARIĆ","Teži prekršaji,\nČlanak 131.","stvak (1): brisati tekst: \"ne dostavi prijedlog, odnosno izmjenu općeg akta o licenciranju na suglasnost Ministarstvu u propisanome roku,\"\nbrisati tekst: \"ili ih prenamijeni bez prethodne suglasnosti propisane  ovim Zakonom\"\nbrisati tekst: \"ne donese opći akt o provođenju stručnoga nadzora i ne podnosi izvještaje sukladno članku 124. stavak 2. ovoga Zakona\""]
[184,"Antun Eumeo","Teži prekršaji,\nČlanak 131.","Novčane kazne za pravne osobe u sustavu sporta, kao i za odgovorne osoba u pravnoj osobi moraju biti veće."]
[185,"Antun Eumeo","Prekršaji u školskome sportu,\nČlanak 133.","Novčane kazne su prevelike za prekršaje u školskome sportu."]
[186,"Hrvatski olimpijski odbor","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 136.","Rokovi za usklađenje općih akata utvrđeni stavcima 1., 2. i 3. ovog članka Nacrta Zakona su prekratki s obzirom na brojne nadležnosti, potrebu pripreme  takvih specifičnih općih akata, način njihovog donošenja od strane najviših tijela krovnih sportskih udruga i nacionalnih sportskih saveza,uključujući i druge zadaće, pa i prema ovom Nacrtu Zakona."]
[187,"Udruga \"Naš Hajduk\"","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 136.","„Ako to ne učine, županijski sportski savezi, odnosno Sportski savez Grada Zagreba i nacionalni sportski savezi osnovani u sportu u kojem najmanje polovina sportskih klubova koji sudjeluju u najvišem rangu nacionalnog sportskog natjecanja imaju profesionalni status u smislu odredbi ovoga Zakona, neće se financirati iz sredstava javnih potreba u sportu dok ne provedu usklađenje sa odredbama iz članka 66. i 68. ovoga Zakona.“.\n\nPrethodno tome, potrebno je u predloženom tekstu stavka 7. iza riječi: „Županijski sportski savezi“ dodati riječi: „odnosno Sportski savez Grada Zagreba“, što je propušteno."]
[188,"Udruga \"Naš Hajduk\"","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 136.","U članku 136. stavku 7. (prijelazne i završne odredbe) potrebno je propisati sankcije za nepostupanje po toj odredbi (usklađivanje županijskih i nacionalnih sportskih saveza s odredbama članka 66. i 68. iz Nacrta prijedloga Zakona o sportu). U tom smislu predlažu se u nastavku stavka 7. dodati riječi koje glase:"]
[189,"Hrvatski nogometni savez","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 137.","Prijedlog da  ranije zaključeni ugovori prestanu i da postanu ugovori o radu silom zakona je suprotan Zakonu o obveznim odnosima temeljem kojih su se zaključivali ugovori sportaša profesionalaca i predstavlja grubi atak na volju stranaka ugovornica. Naime, stranke su u trenutku zaključenja ugovora imale pravo zaključiti takav ugovor u trajanju koje su dogovorile. Prisiljavanje da takav slobodno zaključen ugovor koji nije ništav niti pobojan prestane (odnosno, “uskladi se”, kako stoji u Nacrtu) jer se naknadno promijenio zakon povrjeđuje pravno načelo slobodne volje stranaka.\nOsobito je nerazumljivo zašto se kod takvog rješenja poziva na poštivanje integriteta i očuvanja pravednosti sportskog natjecanja jer niti integritet niti pravednost sportskog natjecanja ispunjenjem slobodno sklopljenih ugovora nisu ugroženi."]
[190,"Hrvatski olimpijski odbor","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 138.","U ovim odredbama nije na adekvatan način riješeno pitanje razdoblja i mogućnosti za postizanje stručne spreme ili osposobljenosti za obavljanje stručnih poslova u sportu za sve sportove. Predmetne odredbe treba nadopuniti u tom smjeru.Ako se do 2016. godine ne otvore programi osposobljavanja ili studiji za sportove u kojima nema odobrenih programa ili studija,ili se ne može obrazovati potreban broj osoba za obavljanje stručnih poslova u sportu, a za očekivati je da će biti dugotrajan proces prinavanja inozemnih doploma o osposobljenosti i/ili određenom zvanju. Ne bi trebalo stvoriti uvjete za gašenje sportova ili klubova te kažnjavanje osoba ako nisu stvorene mogućnosti za školovanje, osposobljavanje i zapošljavanje za stručne poslove u sportu."]
[191,"Hrvatski olimpijski odbor","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 140.","Stavci 1. i 2. ovog članka predstavljaju kršenje autonomije sporta i postavljanje nalogodavca krovnim sportskim udruženjima.\nPotrebno je izostaviti stavke 1. i 2. iz Nacrta Zakona  jer nisu pravo utemeljena na krovne sportske udruge kao udruge se pokušava primijeniti model kakav nije utvrđen ni za agencije ili druge oblike organizacije čiji je osnivač Republika Hrvatska ili ministarstva. Radnici krovnih sportskih udruga nisu državni službenici i namještenici te njihova prava određuju statutom određena nadležna tijela, a u skladu s pozitivnim zakonskim propisima.Nadalje niti jedno radno mjesto sistematizirano općim aktima HOO-a i drugih nacionalnih sportskih udruženja ne odgovara specifikaciji radnih mjesta po Uredbi o nazivima radnih mjesta i koeficijentima složenosti poslova u javnim službama."]
[192,"TICIJAN KOMPARIĆ","XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 140.","stavak 1 brisati tekst \"uz prethodnu suglasnost ministra,\"\ndalje, brisati tekst \"te ukupni trošak plaća i ostalih materijalnih prava zaposlenika za sva radna mjesta, koji u dijelu u kojem se sredstva osiguravaju financiranjem javnih potreba u sportu na državnoj razini moraju biti usklađeni s plaćama u javnome sektoru.\" \nStavak 2 brisati u cijelosti.\nOve odredbe predstavljaju narušavanje autonomije sporta, jer sadržaj općih akata sportskih udruga i općenito nevladinog sektora ne može propisivati ministarstvo kao tijelo državne uprave."]
[193,"Ivan Šoša","O B R A Z L O Ž E N J E,\nČlanak 145.","Npr.: \"danom stupanja na snagu ovoga Zakona. tj. osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama prestaje važiti Zakon o sportu (Narodne novine, broj 71/06, 124/10, 124/11, 86/12 i 94/13)."]
[194,"Ivan Šoša","O B R A Z L O Ž E N J E,\nČlanak 145.","čl. 145. I 146. mogu se ujediniti u jedan članak"]