{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Uredbe o prestanku važenja uredbe o kriterijima za dodjelu zamjenskog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske ovlaštenicima naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište temeljem zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine („Narodne novine“, broj 93/15. i 70/16.)"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Nikolaus Peter Draskovich","VLADA REPUBLIKE HRVATSKE","PREDMET: Nacrt Uredbe o prestanku važenja Uredbe o kriterijima za dodjelu zamjenskog \n                      poljoprivrednog zemljišta … ( NN 93/15 i 70/16 )\n          -Prijedlog pročišćenog teksta Uredbe \n\nPoštovani,\nkao što sam naziv govori, ovom Uredbom prestaje važiti „stara“ Uredba o kriterijima za dodjelu zamjenskog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske ovlaštenicima naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište temeljem Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. (NN 93/15 i 70/16 ).\nTaj naziv Uredbe nije sukladan njenom sadržaju,  pa se predlaže novi naziv Uredbe. \nPravne norme u Uredbi nisu nomotehnički komplementarno povezane pa se zbog toga u pročišćenom tekst Uredbe predlaže novi redoslijed.\nNa kraju smo dodali neka nova praktična procesna rješenja u odnosu na nacrt Uredbe. Ta nova procesna rješenja osiguravaju donekle neku pravičnu vrstu naknadu za prijašnje vlasnike. \nU RH ima dovoljno poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države tako da svi prijašnji vlasnici mogu dobiti vraćeno svoje oduzetu zemljište ili zamjensko poljoprivredno zemljište. To bi trebao biti cilj i svrha ove Uredbe. \nPročišćeni tekst Uredbe dostavljamo u eSavjetovanje i direktno u Ministarstvo  poljoprivrede. \nKraći komentar sadržaja  Nacrta Uredbe\n„Stara“ Uredba je jako nepovoljna za ostvarivanje prava na zamjensko poljoprivredno zemljište zbog toga što sadrži niz pravnih zapreka, tj. uvjeta kojima je teško udovoljiti. \nNacrt nove Uredbe se ograničava na jedincu lokalne samouprave u kojoj je poljoprivredno zemljište oduzeto, dok se je „stara“ ograničavala na dodjelu zamjenskog zemljišta na području regionalne ( županijske) samouprave.\nZbog toga smo mi u pročišćenom tekstu nacrta Uredbe predložili da se dodjela  zamjenskog poljoprivrednog zemljišta proširi na cijeli teritorij Republike Hrvatske, a ne na samo na teritorij jedinice lokalne samouprave ( Općina i Grad ). \nVažno je naglasiti i dobro zapamtiti da su najvažnija pravna pitanja oko zamjenskog poljoprivrednog zemljišta riješena još u ožujku 2018. godine donošenjem Zakona o poljoprivrednom zemljištu ( NN 20/18 i 115/18 ) i Pravilnikom o dokumentaciji potrebnoj za donošenje Programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH ( NN 27/18 ). I naš ured u Velikom Bukovcu je aktivo sudjelovao u eSavjetovanju prilikom donošenja Zakona  o poljoprivrednom zemljištu, ali nažalost naši prijedlozi nisu bili prihvaćeni. \nDalje, na temelju očitovanja Ureda državne uprave u Županiji, jedinice lokalne  samouprave će u svojim Programima o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem osigurati potrebne površine za povrat i zamjenu poljoprivrednog zemljišta. \nNacrt Uredbe ne daje odgovor na vrlo jednostavna pitanja:\n„ Što ako u jedinici lokalne samouprave uopće nema državnog poljoprivrednog zemljišta bilo za povrat  ili kao zamjensko ? „\nKao što smo naprijed naveli mi smo dali odgovor na ta pitanja i popunili  tu pravnu prazninu sa dodjelom zamjenskom zemljišta na cijelom teritoriju RH  ili pak zamjenom za drugu imovinu. \nTreba priznati da je naša poteškoća i slabost u tome što nemamo svagdje završenu geodetsku identifikaciju. Zbog toga postoji opasnost da će Uredi državne uprave za denacionalizaciju optužiti prijašnje vlasnike da nisu dostavili geodetsku identifikaciju pa da zbog toga nisu u mogućnosti dati prave podatke jedinicama lokalne samouprave za njihove programe.  \nNacrt ove Uredbe ne bi trebalo gledati kao „korak unatrag“ nego kao „korak unaprijed“ jer većina poljoprivrednog zemljišta nije  još otuđena iz vlasništva Republike Hrvatske. Zato treba ozbiljno i profesionalno raditi na izmjenama i dopunama Programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države kojeg će od sada početi donositi jedinice lokalne samouprave.\n S poštovanjem,\n\nNikolaus Peter grof Draskovich\n\n \nPrilog:\n- Prijedlog pročišćenog teksta Uredbe \n\n\n\nVLADA REPUBLIKE HRVATSKE\nNa temelju članka 30. stavka 1. Zakona o Vladi Republike Hrvatske („Narodne novine“, br. 150/11,119/14, 93/16 i 116/18), a u vezi s člankom 30. stavkom 1. i člankom 98. stavkom 8. Zakona poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18 i 115/18), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj godine donijela\n \nUREDBU\n\nO DODJELI ZAMJENKOG POLJ ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE OVLAŠTENICIMA NAKNADE ZA ODUZETO POLJOPRIVREDNO ZEMLJIŠTE TEMELJEM ZAKONA O NAKNADI ZA IMOVINU ODUZETU ZA VRIJEME JUGOSLAVENSKE KOMUNISTIČKE VLADAVINE („NARODNE NOVINE“, BROJ 92/96, 39/99, 42/99, 92/99, 43/00, 131/00, 27/01, 34/01, 65/01, 118/01, 80/02 I 81/02 - : ZAKON O NAKNADI )\nČlanak 1.\nOvom Uredbom propisuju se uvjete za dodjelu zamjenskog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske u slučajevima kada temeljem Zakona o naknadi ovlaštenicima naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište nije moguće vratiti u vlasništvo poljoprivredno zemljište koje im je oduzeto.  \nČlanak 2.\n(1) Postupci za pronalaženje zamjenskog poljoprivrednog zemljišta temeljem Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine („Narodne novine“, br. 92/96., 39/99., 42/99., 92/99., 43/00., 131/00., 27/01., 34/01., 65/01., 118/01., 80/02. i 81/02.) u slučajevima kada ovlaštenicima naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište nije moguće vratiti u vlasništvo poljoprivredno zemljište koje im je oduzeto, dovršit će se sukladno Programu iz članka 30. Zakona poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18 i 115/18). Ako nema mogućnosti za zamjensku naturalnu restituciju u poljoprivrednom zemljištu  na području jedinice lokalne samouprave na kojem je to poljoprivredno zemljište oduzeto, ovlaštenik naknade ima pravo izbora zamjenskog poljoprivrednog zemljišta na teritoriju druge  jedinice lokalne samouprave na području Republike Hrvatske. Druga jedinica lokalne samouprave od koje ovlaštenik naknadne zatraži osiguranje zamjenskog poljoprivrednog zemljišta dužna je u roku od 30 dana dopuniti Program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i osigurati zatraženo zamjensko poljoprivredno zemljište. Iznimno, ako iz zakonskih ili drugih opravdanih razloga nije moguće da se prijašnjem vlasniku vrati u naravi oduzeto poljoprivredno zemljište ili dade naknada u zamjenskom poljoprivrednom zemljištu, on ima pravo zahtijevati naknadu u nekoj drugoj imovini koja  se nalazi u vlasništvo Republike Hrvatske. Zahtjev se podnosi Uredu državne uprave u Županiji kod koje je podnesen zahtjev za naknadu. \n(2) Za pronalaženje zamjenskog zemljišta sukladno Programu iz stavka 1. ovoga članka nadležne su jedinice lokalne samouprave, odnosno Grad Zagreb na čijem se području zemljište nalazi.\n(3) Vrijednost oduzetog i zamjenskog poljoprivrednog zemljišta utvrđuje se na temelju podataka iz modula eNekretnine informacijskog sustava prostornog uređenja o prosječnoj vrijednosti poljoprivrednog zemljišta.\n(4) Do uspostave sustava eNekretnine u svrhu dobivanja podataka iz stavka 3. ovoga članka, podatak o kretanjima vrijednosti poljoprivrednog zemljišta s približno istog područja u približno isto vrijeme daje Ministarstvo financija, nadležna ispostava Porezne uprave.\n(5) Eventualne troškove parcelacije u postupku povrata snose jedinice lokalne samouprave, odnosno Grad Zagreb na čijem se području zemljište nalazi iz sredstava ostvarenih od raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske sukladno članku 49. stavku 1. i 3. Zakona poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18 i 115/18).\nČlanak 3.\n\nDanom stupanja na snagu ove Uredbe, prestaje važiti Uredba o kriterijima za dodjelu zamjenskog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske ovlaštenicima naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište temeljem Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine („Narodne novine“, broj 93/15. i 70/16.).\n\nČlanak 4.\nOva Uredba stupa na snagu osmoga dana od dana objave u „Narodnim novinama“.\n\nKlasa:\nUrbroj:\nZagreb,\nPredsjednik\n\n    Andrej Plenković, v. r."]
[2,"Silvije Filipović","O PRESTANKU VAŽENJA UREDBEO KRITERIJIMA ZA DODJELU ZAMJENSKOG POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE OVLAŠTENICIMA NAKNADE ZA ODUZETO POLJOPRIVREDNO ZEMLJIŠTE TEMELJEM ZAKONA O NAKNADI ZA IMOVINU ODUZETU ZA VRIJEME JUGOSLAVENSKE KOMUNISTIČKE VLADAVINE („NARODNE NOVINE“, BROJ 93/15. I 70/16.),\nČlanak 2.","Prijedlog izmjena st. 3. i st. 4. članka 2 :\n\nStavak 3 - briše se\nStavak 4 - briše se\n\nDodaje se novi stavak (3) koji glasi :\nVrijednost oduzetog i zamjenskog poljoprivrednog zemljišta utvrđuje se na temelju podataka iz Priloga 1 Pravilnika o revalorizaciji vrijednosti poljoprivrednog zemljišta (navesti broj NN - još nije objavljen), na način da se vrijednost računa kao ukupni iznos 50-godišnjeg zakupa. Procjenu vrijednosti provodi ovlašteni sudski vještak sukladno odredbama ove Uredbe.\n\nDodaje se novi stavak (4) koji glasi :\n\n(4) Ukoliko za područje iz Priloga 1 Pravilnika o revalorizaciji vrijednosti poljoprivrednog zemljišta, na području iste katastarske općine postoje znatna odstupanja vrijednosti poljoprivrednog zemljišta, mišljenje o procjeni vrijednosti, na zahtjev JLS daje Ministarstvo financija, nadležna ispostava Porezne uprave.  U slučaju da po tom mišljenju procjena sudskog vještaka odstupa za više od 3%, naložit će se ponovno vještačenje.\n\nObrazloženje : Pravilnikom o revalorizaciji uveden je koncept da se kao indeks koristi formula cijena iz uredbe * 2 - 5%, a ona korigira godišnje u odnosu na indeks potrošačkih cijena i revalorizacija provodi, samo ako taj indeks godišnje raste (ili pada) preko 3%. Ukoliko bi se za zakup koristila jedna, a za povrat druga metodologija, rješenja, pravilnici i uredbe bi padale na Ustavnom Sudu.\n\nUkoliko bi zakonodavac za rješavanje povrata, primjenjivao (uglavnom rastuću vrijednost) cijene iz registra eNekretnine (u kojoj se navode cijene isključivo za privatno poljoprivredno zemljište, došlo bi do drastičnog umanjivanja površina kod povrata, obzirom na nesrazmjer u cijeni zakupa za državno i privatno PP zemljište, cijena prodaje za privatno i povrata za državno, pa bi u najboljem i najgorem slučaju 1 m2 (za istu klasu kvalitete) kod povrata i vraćanja na zamjenskoj parceli, kod preračuna u cijenama mogao odstupati od 200% (najblaži slučaj) do 1000% (najgori slučaj), te bi i takva rješenja, padala na Ustavnom Sudu.\n\nPreporuka je dakle da zakonodavac uvede jedinstvenu metodologiju, a ne različite metologije kad daje svoje (državno), u zakup ili koncesiju i kad općina ili grad u ime države u skladu s Programom, vraća oteto kroz zamjensku naturalnu restituciju.\n\nPri tom treba voditi računa i o novom zakonu o zemljišnim knjigama, gdje se svi tereti za započete postupke povrata, brišu zbog zastare od 10 godina (dakle 2019. bi to trebalo biti provedeno za neokončane postupke iz 1997-1998., ali provedba po službenoj dužnosti brisanja tih tereta je spora i treba je riješiti brže, preporuka je posebnom Uredbom i provesti odmah, po mogućnosti do kraja 2019. godine), obzirom da za dobar dio, ako ne i najveći broj predmeta za povrat oduzete imovine, jest u stvarnosti (de facto), skup zahtjeva koji datira iz 1997. za zahtjeve predane uredu državne uprave, protokolirane na sudu, upisane zabilježbe, ali nije održana nijedna rasprava, nije iznesen nijedan dokaz stvarnog temelja za povrat i te zabilježbe opterećuju te nekretnine, što otežava stavljanje u funkciju takvog zemljišta, proizvodi štete i RH (ako je RH upisani vlasnik), kao što otežava i JLS upravljanje tim zemljištem, takvo zemljište gubi funkciju, a zarastanjem se javlja i rizik o požara, pojava štetnika te JLS takvo zemljište ne može dati na korištenje niti dodjeliti kao zamjensko, osim kroz zakup - putem privremenih rješenja. Čime jedno nesređeno stanje nadomještamo provizornim rješenjima, što nije dobro."]