{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":18,"n_cols":6,"rows_kept":18,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog pravilnika o nacionalnom sustavu kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ŠIME VALIDŽIĆ","PRAVILNIK","Oznaku \"Naše domaće\" nikako ne treba dobiti proizvod koji je izrađen od uvoznih sirovina. Ako je nepraktično navoditi zemlje podrijetla više sastojaka na samom pakovanju proizvoda onda bi to svakako trebalo biti dostupno na internetskoj stranici proizvođača ili na upit e-poštom. \n \nTreba uključiti i više sirovina a ne samo osnovnu sirovinu jer proizvod može biti izrađen od nekoliko sastojaka u, otprilike, jednakim udjelima. \n \nTreba proširiti sektore na koje se odnosi znak \"Naše domaće\" i uključiti sektore proizvodnje i prerade žitarica i grahorica, tako da obuhvaćaju napolitanke i kekse, žitarice za doručak, biljne zamjene za mlijeko i sir (tofu), konzervirani grah, leću, slanutak, grašak, kukuruz i slično, jer se stavak ne treba se odnositi samo na neke odabrane kategorije proizvoda nego na što više proizvoda. (Mnogo od tih proizvoda je važno za prehranu nas koji izbjegavamo životinjske proizvode).\n \nOsim za prehrambene proizvode, trebalo bi osmisliti sličnu oznaku za sirovine od koje je su izrađena pakovanja ali i drugi proizvodi, kao što su sapuni i šamponi, deterdženti, omekšivači rublja i slično, električni uređaji, građevinski materijali i slično. Na primjer, mene zanima odakle je željezna ruda od koje su izrađene konzerve u kojima je grah ili metal od kojeg je izrađen stroj za pranje rublja jer ne želim da je iz Južne Amerike. Također, ne želim da pametni telefoni i računala sadržavaju minerale zbog kojih ljudi stradaju u Africi.","Primljeno na znanje","Nacionalni sustav kvalitete namijenjen je označavanju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s posebnim karakteristikama u sektorima proizvodnje i prerade mlijeka, proizvodnje i prerade mesa, proizvodnje i prerade voća i povrća, proizvodnje meda, proizvodnje jaja, proizvodnje i prerade uljarica, prerade maslina, proizvodnje brašna, proizvodnje šećera  te u sektoru ribarstva i akvakulture, koji se proizvode sukladno Specifikacijama iz članka 99. stavka 1. Zakona o poljoprivredi. \n\nZnakom „Naše domaće“ s naznakom Hrvatska mogu se označiti jedino poljoprivredni i prehrambeni proizvodi kod kojih je zemlja podrijetla osnovne sirovine i zemlja gdje je taj proizvod proizveden i/ili prerađen Republika Hrvatska i za koje je izdana Potvrda o sukladnosti.\n\nZnakom „Naše domaće“ s naznakom druge države članice Europske unije mogu se označiti poljoprivredni i prehrambeni proizvodi kod kojih je zemlja podrijetla osnovne sirovine i zemlja gdje je taj proizvod proizveden i/ili prerađen naznačena država i za koje je izdana Potvrda o sukladnosti.\n\nPravilnik je namijenjen označavanju isključivo poljoprivredno-prehrambenih proizvoda."]
[2,"SMARTER d.o.o. ","PRAVILNIK","Ovime se, kao tvrtka SMARTER, specijalizirana za savjetovanje u poljoprivredi, uključujemo u javno savjetovanje o prijedlogu novog Pravilnika koji će regulirati uvođenje i upotrebu oznaka „Naše domaće“.\nKao kompanija koja dnevno održava komunikaciju za nizom udruga poljoprivrednih proizvođača, ističemo da smo kroz tu komunikaciju dobili niz negativnih komentara na prijedlog da se oznaka zove „Naše domaće“.\nKao osnovni argument istaknuta je činjenica da su i dosadašnje oznake „Meso hrvatskih farmi“ itd., označavale da su proizvodi domaćeg porijekla, ali nisu upućivale, ni asocirale na razliku u kvaliteti koja bi ova oznaka trebala simbolizirati. \nKako se nastavno na to, nije radilo na promidžbi ovih znakova, oni u percepciji hrvatskih potrošača nisu zaživjeli kao oznake za hrvatsku kvalitetu, odnosno za činjenicu da kupujući domaće, kupujemo kvalitetnije!\nStoga predlažemo da se osim oznake da je proizvod domaćeg porijekla, prefiks „NAŠE“ zamjeni sa prefiksom koji će označavati i kvalitetu, odnosno proizvod čija je kvaliteta provjerena kroz odgovarajuće kontrole i standarde.\nStoga predlažemo da navedena oznaka glasi npr; „NAJBOLJE OD DOMAĆEG“ ili jednostavno „DOMAĆE I NAJBOLJE“ ili „ODOBRANO DOMAĆE“, itd.\nTakođer predlažemo da oznaka (grafički) sadrži crveno-bijele kockice koje su već i globalno postale „zaštitni znak“ za hrvatsko, te da se uvođenje kockica za označavanje domaćih proizvoda proširi na sve proizvode hrvatskog porijekla. \nUz sve navedeno, neophodno je komunicirati i multiplicirajući efekt, kupnje domaćih proizvoda, na cjelokupno gospodarstvo.","Djelomično prihvaćen","Znak Meso hrvatskih farmi ne upućuje na kvalitetu proizvoda već na dokazano podrijetlo proizvoda. Tijekom 2017.  i 2018. godine Ministarstvo poljoprivrede intenzivno je promoviralo označene proizvode i značenje znakova u cilju bolje informiranosti potrošača što je polučilo itekako pozitivne rezultate i bolju prepoznatljivost proizvoda na tržištu.\n\nZnak \"Naše domaće\" s navedenom državom sastoji se od kružnog oblika iz kojeg je izrezan isječak, ali i dodana dva kvadratića.\n\nUz naziv „Naše domaće“ dodat će se naznaka da se radi o dokazanoj kvaliteti."]
[3,"Ivanka Luetić Boban","PRAVILNIK","Pozdravljam svaku akciju  koja će pomoći u prepoznavanju  naših proizvoda i korištenja istih . Znate li kako postoji već  slična oznaka  i gotovo sve je isto/ osim što je međunarodna /  iz  14 država Europe , 46 regija ...?\nMinistarstvu sam nekoliko puta pisala o istom.Bilo bi dobro  da se, konačno, upoznate sa međunarodno priznatom oznakom  i da  surađujemo.Javite se jer mi smo  već  napravili i novi turisrtički proizvod - Putovima Kulinarske Baštine ,  u  rujnu  2018 predstavili smo se  u EU parlamentu i govorila sam na konferenciji o  NAŠOJ hrani, oznakama.....\nttps://croatia.hr/hr-HR/Aktivnosti-i-atrakcije/D\nogadanja/NewEvents/putevima-kulinarske-bastine-s\nplitsko-dalmatinske\n Evo  malo linkova pa pogledajte.   I javite se.\n\nhttps://www.culinary-heritage.com/\n\nhttp://www.culinary-heritage.com/memberslist.asp\n?regionid=71#.WCGQePnhCUk\nhttps://www.facebook.com/Kulinarska-Ba%C5%A1tina\n-Splitskodalmatinske-%C5%BDupanije-1819134375039\n820/?fref=ts\n\nhttps://www.facebook.com/Kulinarska-Ba%C5%A1tina\n-Splitskodalmatinske-%C5%BDupanije-1819134375039\n820/?fref=ts","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]
[4,"Marijan Katalenić","I. OPĆE ODREDBE,\nPojmovi","Osnovni nedostatak koji se provlači kroz cijeli tekst je da pojam \"kvaliteta\" hrane ovdje nije definirana. Što ona znači za svaki takav proizvod ? Specifikacija i posebnost ne mogu biti osnova za ocjenu za kvalitetu kada kvaliteta nije definirana i ne zna se koji je to kriterij koji daje dodanu vrijednost ovim proizvodima. Ističe li ona nutricionističke prednosti proizvoda \"Naše domaće\" ili posebne prednosti za zdravlje ljudi jer je proizvedeno u Hrvatskoj ili je samo je jedna marketinška floskula koja će isticati hranu proizvedenu u hrvatskoj od sirovina iz Hrvatske ? Ne definiranjem \"kvalitete\" koja se toliko koristi u svim situacijama a svatko o njoj ima svoje mišljenje je velika za prepreka za kupovni uspjeh ovih proizvoda i ti proizvodi  će završiti kao i većina proizvoda sa znakom (HGK) tako da nisu prepoznati kao prednost bez obzira na patriotizam.","Prihvaćen","Kako je i propisano u članku 97. Zakona o poljoprivredi (Narodne novine, broj 118/18) nacionalni sustav kvalitete namijenjen je označavanju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s posebnim karakteristikama koje se odnose na način proizvodnje, prerade ili kvalitetu sirovine ili finalnog proizvoda, a temelje se na objektivnim, mjerljivim i drugim kriterijima, posebno u odnosu na sastav, način proizvodnje proizvoda, kvalitetu sirovina, dobrobit životinja, zdravlje životinja, hranidbu životinja, duljinu prijevoza, brzinu prerade sirovina, tretiranje pri skladištenju i transportu  te podrijetlu osnovnog sastojka proizvoda. \nPosebne karakteristike proizvoda definiraju se Specifikacijom koju izrađuju proizvođači sukladno članku 7. Pravilnika, a verifikaciju sukladnosti proizvoda sa Specifikacijom provodi ovlašteno kontrolno tijelo."]
[5,"HGK","II. POSTUPAK PRIZNAVANJA OZNAKE „NAŠE DOMAĆE“,\n „Naše domaće“","S obzirom na to da se radi o certifikacijskoj shemi unutar nacionalnog sustava kvalitete i povezanoj oznaci naziva „Naše domaće“, minimalno bi se trebalo propisati da oznaku mogu koristiti proizvođači koji su u svojstvu pravne ili fizičke osobe registrirani za obavljanje djelatnosti u RH te da se proizvodnja proizvoda koji nosi oznaku „Naše domaće“ mora odvijati na teritoriju RH.\n\nTakođer napominjemo da je u cijelom tekstu Pravilnika potrebno uskladiti pojam „znak“ odnosno „oznaka“.\n\nNadalje, stavak 1. u članku 4.  potrebno je dopuniti riječima „ proizvodnje i prerade grožđa“.\n\nOdredba stavka 2. istoga članka, sasvim je nejasna i treba je ili brisati ili preformulirati. Ako se u shemi dopušta uporaba sirovine koja nije proizvedena u RH, onda to treba eksplicitno napisati kako se potrošači ne bi dovodili u zabludu.","Prihvaćen","Način korištenja znaka za proizvode koji su proizvedeni u Republici Hrvatskoj i za proizvode koji su proizvedeni u nekoj drugoj zemlji članici jasnije je propisan. U oba slučaja, na znaku se navodi naziv države u kojoj je proizvod proizveden, a ujedno je to i država iz koje potječe osnovni sastojak proizvoda.\n\nProizvodnja i prerada grožđa se ovim Pravilnikom ne obuhvaća budući da se podrazumijeva proizvodnja vina što nije u Pravilniku predviđeno.\n\nOznaku čini cijeli opis proizvodnje određenog proizvoda, dok je znak samo marketinški alat za vizualno prepoznavanje takvog proizvoda"]
[6,"ŠIME VALIDŽIĆ","II. POSTUPAK PRIZNAVANJA OZNAKE „NAŠE DOMAĆE“,\n „Naše domaće“","Članak 4. \n \nStavak 1. treba uključiti sektore proizvodnje i prerade žitarica i grahorica, tako da obuhvaćaju napolitanke i kekse, žitarice za doručak, biljne zamjene za mlijeko i sir (tofu), konzervirani grah, leću, slanutak, grašak, kukuruz i slično, jer se stavak ne treba se odnositi samo na neke odabrane kategorije proizvoda nego na što više proizvoda. (Mnogo od tih proizvoda je važno za prehranu nas koji izbjegavamo životinjske proizvode).\n \nStavak 2. treba uključiti i više sirovina a ne samo osnovnu sirovinu jer proizvod može biti izrađen od nekoliko sastojaka u, otprilike, jednakim udjelima. Oznaku \"Naše domaće\" nikako ne treba dobiti proizvod koji je izrađen od uvoznih sirovina. Ako je nepraktično navoditi zemlje podrijetla više sastojaka na samom pakovanju proizvoda onda bi to svakako trebalo biti dostupno na internetskoj stranici proizvođača ili na upit e-poštom. \n \nOsim zbog domoljublja i želje da podržim hrvatsku proizvodnju i potaknem ostanak u Hrvatskoj umjesto iseljavanja, protivim se uvoznim sirovinama ako su iz zemalja u kojima se zbog širenja poljoprivrede događa masovno uništavanje tropskih prašuma i drugih prirodnih ekosustava, istrebljenje biljnih i životinjskih vrsta i genocid protiv domorodačkih naroda. Neprihvatljivo je da je sav suhi grah u trgovinama iz Južne ili Sjeverne Amerike i da mi proizvođač \"Podravka\" nije odgovorio na upit o porijeklu graha u konzervi a proizvođač iz Italije mi je odgovorio da grah može biti iz Italije, ali i iz Argentine, Meksika, Kanade i \"nekih istočnih zemalja\" (iako na konzervi piše \"Zemlja porijekla: Italija\"). Neprihvatljivo je da sve napolitanke i keksi sadržavaju palmino ulje (koje je iz Jugoistočne Azije) a odlično je što je proizvođač \"Franck\" nedavno zamijenio palmino ulje suncokretovim uljem. Neprihvatljivo je što mnogi 'ekološki' proizvodi sadržavaju šećer od trske (koji je iz Južne Amerike ili iz Australije) umjesto da sadrže šećer od repice (koji je iz Hrvatske).","Prihvaćen","Pravilnik se odnosi na proizvode iz sektora proizvodnje i prerade mlijeka, proizvodnje i prerade mesa, proizvodnje i prerade voća i povrća, proizvodnje meda, proizvodnje jaja, proizvodnje i prerade uljarica i sektor ribarstva i akvakulture, a dodatno je  te je dodatno je proširen i na proizvode sektora prerade maslina, proizvodnje brašna i proizvodnje šećera. \n\nOvaj sustav kvalitete otvoren je za sve proizvođače iz Europske unije koji proizvode proizvode u skladu sa odredbama propisanim ovim Pravilnikom i Zakonom o poljoprivredi (Narodne novine, broj 118/18), međutim, samo proizvodi kod kojih je osnovni sastojak podrijetlom iz Hrvatske te koji su proizvedeni u Hrvatskoj, na znaku uz natpis „Naše domaće“ imaju navod Hrvatska. Proizvodi koji kod kojih je osnovni sastojak podrijetlom iz druge zemlje članice EU (npr. iz Slovenije) te koji su proizvedeni u toj drugoj zemlji, na znaku uz natpis „Naše domaće“ imaju navod te zemlje (npr. Slovenija).  \nSvaki proizvod bez obzira na znak „Naše domaće“ i dalje mora biti označen sukladno važećim obveznim propisima o označavanju hrane."]
[7,"Marijan Katalenić","II. POSTUPAK PRIZNAVANJA OZNAKE „NAŠE DOMAĆE“,\nZahtjev za priznavanje oznake „Naše domaće“","Zahtjev se predaje Ministarstvu i o njemu odlučuje tko ? Sve je predano u ruke \"kontrolnog tijela\" a nije kroz sustav Ministarstva jasno tko je taj koji ocjenjuje zahtjev i na temelju čega. KOjih kriterija? Samo zato jer je proizveden u Hrvatskoj od hrvatskih sirovina!!!?  Kao da je kontrola nakon priznavanja odlučujuća o tome je li sastav hrane  koji nosi znak \"Naše domaće\" uopće VRIJEDAN da ga nosi. Upravo takav pristup kao i nedefiniranje kriterija kvalitete su osnova da se ovaj Pravilnik treba doraditi u tom mjeru i dati mu težinu a samim time i svrhu postojanja. Inače....","Prihvaćen","Osnovne odredbe te temelj za uspostavu nacionalnog sustava kvalitete propisani su Zakonom o poljoprivredi (Narodne novine, broj 118/18). U članku 98. Zakona propisano je kako stručnu provjeru zahtjeva provodi Povjerenstvo koje imenuje ministar. Osnovni uvjet za priznavanje oznake je da se radi o proizvodu  s posebnim karakteristikama koje se odnose na način proizvodnje, prerade ili kvalitetu sirovine ili finalnog proizvoda, a temelje se na objektivnim, mjerljivim i drugim kriterijima, posebno u odnosu na sastav, način proizvodnje proizvoda, kvalitetu sirovina, dobrobit životinja, zdravlje životinja, hranidbu životinja, duljinu prijevoza, brzinu prerade sirovina, tretiranje pri skladištenju i transportu  te podrijetlu osnovnog sastojka proizvoda. Posebne karakteristike proizvoda definiraju se Specifikacijom koju izrađuju proizvođači i koja čini sastavni dio zahtjeva za dodjelu oznake."]
[8,"HGK","II. POSTUPAK PRIZNAVANJA OZNAKE „NAŠE DOMAĆE“,\nSpecifikacija proizvoda","Kao i u članku 4. stavku 2., tako i u članku 7., u stavku 1. točki c. iz alineje 9. (- podrijetlo osnovne sirovine) daje se naslutiti kako sirovina ne mora biti proizvedena u RH, što je potrebno razjasniti.","Prihvaćen","Način korištenja znaka za proizvode koji su proizvedeni u Republici Hrvatskoj i za proizvode koji su proizvedeni u nekoj drugoj zemlji članici jasnije je propisan. U oba slučaja, na znaku se navodi naziv države u kojoj je proizvod proizveden, a ujedno je to i država iz koje potječe osnovni sastojak proizvoda."]
[9,"Marijan Katalenić","II. POSTUPAK PRIZNAVANJA OZNAKE „NAŠE DOMAĆE“,\nSpecifikacija proizvoda","Ovdje  se govori i o kvaliteti sirovine. Iz toga se vidi apsurdnost povezivanja cijele akcije za bolju prodaju naše hrane s riječju \"kvaliteta\".  Codex Alimentarius ima utvrđene STANDARDE kvalitete i za sirovine i za hranu (što EU ima samo za mali broj proizvoda, a hrvatska nekoliko nacionalnih pravilnika koji ne pokrivaju sve) pa se kvaliteta pojedine hrane u uspoređuje s tima standardima CA da bi se dobila ocjena je li neka sirovina ili gotov proizvod odgovara standardu ili je slabiji od njega.","Prihvaćen","Pravilnik daje okvir dobrovoljnog sustava kvalitete. Same zahtjeve vezane za određeni proizvod propisuju proizvođači u Specifikacijama, u kojima ističu posebne karakteristike proizvoda. Obvezujući europski i nacionalni propisi u kojima su definirani opći standardi kvalitete za pojedinu vrstu proizvoda moraju i dalje biti ispoštovani."]
[10,"HGK","III. POTVRĐIVANJE SUKLADNOSTI I NADZOR,\nSadržaj Potvrde o sukladnosti proizvoda sa Specifikacijom","U  članku 11., stavak 1. potrebno je dopuniti alinejom koja glasi: \n„-vrsta proizvoda za koji je potvrđena sukladnost“.","Prihvaćen","Komentar prihvaćen"]
[11,"HGK","III. POTVRĐIVANJE SUKLADNOSTI I NADZOR,\nNačin vođenja evidencije korisnika oznake „Naše domaće“","Kako bi evidencija bila potpuna, u članku 17. stavak 1. potrebno je dopuniti alinejom  koja glasi: „-vrsta proizvoda koji nosi oznaku“.","Prihvaćen","Komentar prihvaćen"]
[12,"HGK","IV. NAČIN KORIŠTENJA I GRAFIČKI IZGLED ZNAKA „NAŠE DOMAĆE\",\nKorištenje znaka \"Naše domaće\"","U članku 18. u stavku 1. potrebno je brisati riječi „i prerađeni“. Naime, govorimo o „proizvodu“ za koji se potvrđuje sukladnost, bez obzira na to radi li se o primarnom proizvodu (jabuka) ili proizvodu određenog stupnja prerade (sok od jabuke).\n\nU istom članku, stavak 2. je sasvim nejasan te predlažemo da ga se briše. Da bi proizvod nosio oznaku „Naše domaće“ trebao bi biti proizveden u RH i treba ga proizvoditi fizička ili pravna osoba registrirana za proizvodnju u RH, što smo već istaknuli u komentarima na članke 4. i 7. ovoga Prijedloga pravilnika.","Prihvaćen","Komentar prihvaćen"]
[13,"ŠIME VALIDŽIĆ","IV. NAČIN KORIŠTENJA I GRAFIČKI IZGLED ZNAKA „NAŠE DOMAĆE\",\nKorištenje znaka \"Naše domaće\"","Zbog čega se u Članku 18., 19. i 20. spominju druge države? Zar se znak \"Naše domaće\" ne odnosi na hrvatske proizvode koje su izrađene od sirovina koje su uzgojene u Hrvatskoj?","Prihvaćen","Znakom „Naše domaće“ s naznakom Hrvatska mogu se označiti jedino poljoprivredni i prehrambeni proizvodi kod kojih je zemlja podrijetla osnovne sirovine i zemlja gdje je taj proizvod proizveden i/ili prerađen Republika Hrvatska i za koje je izdana Potvrda o sukladnosti. \n\nZnakom „Naše domaće“ s naznakom druge države članice Europske unije mogu se označiti poljoprivredni i prehrambeni proizvodi kod kojih je zemlja podrijetla osnovne sirovine i zemlja gdje je taj proizvod proizveden i/ili prerađen naznačena država i za koje je izdana Potvrda o sukladnosti."]
[14,"HGK","IV. NAČIN KORIŠTENJA I GRAFIČKI IZGLED ZNAKA „NAŠE DOMAĆE\",\nZnak \"Naše domaće\"","Odredba članka 19. stavka 3. potpuno je nejasna (plavi znak), ali i sporna u kontekstu pravila podrijetla.\nMože se pretpostaviti da je nakana predlagatelja plavim znakom označiti proizvode koji su proizvedeni u RH, pri čemu  sirovina za njihovu proizvodnju ima podrijetlo koje nije RH? Ako je to ideja, onda tako jasno treba i napisati.\nTakođer predlažemo razmotriti mogućnost da u ovom slučaju plavi znak ne nosi naziv druge države, na način kako je to propisano u slovenskom modelu  (dostupno na poveznici: \nhttps://www.nasasuperhrana.si/za-pridelovalce/o-\nshemi-izbrana-kakovost/pridobitev-certifikata-iz\nbrana-kakovost/ )","Prihvaćen","Znakom „Naše domaće“ s naznakom Hrvatska mogu se označiti jedino poljoprivredni i prehrambeni proizvodi kod kojih je zemlja podrijetla osnovne sirovine i zemlja gdje je taj proizvod proizveden i/ili prerađen Republika Hrvatska i za koje je izdana Potvrda o sukladnosti. \n\nZnakom „Naše domaće“ s naznakom druge države članice Europske unije mogu se označiti poljoprivredni i prehrambeni proizvodi kod kojih je zemlja podrijetla osnovne sirovine i zemlja gdje je taj proizvod proizveden i/ili prerađen naznačena država i za koje je izdana Potvrda o sukladnosti."]
[15,"Marijan Katalenić","IV. NAČIN KORIŠTENJA I GRAFIČKI IZGLED ZNAKA „NAŠE DOMAĆE\",\nPosebna uporaba","I na kraju, ovaj Pravilnik se bavi više formom nego sadržajem što to \"Naše domaće\" bi trebalo biti i što bi ono trebalo značiti nama potrošačima. Ovaj Pravilnik su ipak trebali osmisliti stručnjaci i proizvođači.","Primljeno na znanje","Prijedlog Pravilnika izradilo je stručno Povjerenstvo sastavljeno od predstavnika Ministarstva, predstavnika proizvođača te predstavnika znanstvene zajednice."]