{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":19,"n_cols":6,"rows_kept":19,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Pravilnika o metodologiji ustrojavanja i vođenja Registra otoka"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK","Naziv Pravilnika – bilo bi primjerenije da se Registar zove Registar otoka, otočića i hridi.","Nije prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru. Isti se ne prihvaća budući je odredbom članka 6. stavak 3. Zakona o otocima (Narodne novine, broj 116/18) Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije definiralo da ustrojava i vodi Registar otoka koji uključuje otoke, otočiće i hridi."]
[2,"RADOSLAV LAKOŠ","PRAVILNIK","Članak 6. stavak 3.\nPredlažem da se iza trećeg podstavka “- podatke o naseljenosti, broju stanovnika i gustoći naseljenosti stanovništva”, doda novi podstavak: \n- podatke o broju luka otvorenih za javni promet.\nPodstavci četiri i pet bi postali podstavci pet i šest.\n \nObrazloženje: \nNaredbama ministra pomorstva, prometa i infrastrukture izvršeno je razvrstavanje luka otvorenih za javni promet (u daljnjem tekstu: luke) na području sedam primorskih županija: Istarskoj, Primorsko-goranskoj, Ličko-senjskoj, Zadarskoj, Šibensko-kninskoj, Splitsko-dalmatinskoj i Dubrovačko-neretvanskoj županiji.\nPrema veličini i značaju za Republiku Hrvatsku luke su razvrstane kao 1) luke o osobitog (međunarodnog) gospodarskog značaja za Republiku Hrvatsku (8 luka), 2) luke županijskog značaja (66 luka) i 3) luke lokalnog značaja (368 luka). Ukupno su, dakle, razvrstane 442 luke. Od tog broja na otocima i otočićima ima 261 luka (59 %), a 181 luka se nalazi na kopnu (41 %).  \nNadalje, od ukupno 95 luka prema Odluci o određivanju državnih linija u javnom prijevozu u linijskom obalnom pomorskom prometu (Vlada Republike Hrvatske, 22. prosinca 2016. godine), koje povezuju državne trajektne, brodske i brzobrodske linije, na otocima i otočićima se nalaze 74 luke (78 %), a na kopnu se nalazi 21 luka (22 %).\nNepotrebno je isticati što luke znače za stanovništvo na naseljenim otocima i otočićima. Tijekom turističke sezone, pak, veliki broj luka lokalnog značaja omogućava dolazak turista i nautičara na naseljene (npr. Silba/Mul) i povremeno naseljene i nenaseljene otoke i otočiće (npr.Škarda - uvala Trate).","Prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru. Isti se prihvaća."]
[3,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Članak 2. Preporuka je da se hridi ne definiraju isključivo površinom. Pojam hrid treba preciznije definirati.","Nije prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru, isti se ne prihvaća. \nČlankom 5. Zakona o otocima (Narodne novine, 116/18) pojmovi otok, otočić, hrid i greben definirani su prema veličini površine u km2. Ujedno smatramo da će se ustrojavanjem Registra otoka objedinjeno, na jednom mjestu, moći sagledati svi dostupni podaci koji se odnose na hridi koje su predmet Registra otoka."]
[4,"NENAD STARC","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Članak 2. \nOdređenje hridi kao \"prirodno nastalog dijela kopna okruženog morem, površine manje od 0,01 km2, vidljivog iznad površine mora\", u cjelosti je prenesena iz Zakona o otocima. Ako je, međutim,  hrid dio kopna okružen morem, onda je svakako vidljiv iznad površine. Dio određenja \"vidljiv iznad površine mora\" je nepotreban osim ako treba uvesti razlikovanje hridi i grebena. Hrid je vidljiva i za oseke i za plime, greben je vidljiv samo za oseke. Ako grebeni nisu predmet Pravilnika (našlo bi se argumenata da bi trebali biti), to treba i reći. \nPrijedlog: 3.hrid - prirodno nastali dio kopna okružen morem, površine manje od 0,01 km2, STALNO vidljiv iznad površine mora","Nije prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru, isti se ne prihvaća. Pojmovi – otok, otočić i hrid, navedeni pod točkama 1., 2. i 3. članka 2. Pravilnika će biti brisani sukladno nomotehničkim pravilima jer se isti navode u članku 5. Zakona o otocima (Narodne novine, 116/18)."]
[5,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Članak 3. Neprecizna definicija.","Djelomično prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru koji se djelomično prihvaća odnosno definicija Registra otoka će se modificirati na način: Registar otoka je jedinstveni upisnik otoka, otočića i hridi klasificiranih po vanjskim karakteristikama i obilježjima te drugim parametrima bitnim za njihovo upravljanje, korištenje i čuvanje."]
[6,"NENAD STARC","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Članak 3.\nCirkularna definicija : registar = registar. Bolje: Registar otoka je popis otoka ili kao što je određeno Člankom 6: upisnik","Djelomično prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru koji se djelomično prihvaća odnosno definicija Registra otoka će se modificirati: Registar otoka je jedinstveni upisnik otoka, otočića i hridi klasificiranih po vanjskim karakteristikama i obilježjima te drugim parametrima bitnim za njihovo upravljanje, korištenje i čuvanje."]
[7,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Članak 4.  Registar bi se trebao sastojati samo od popisa otoka i otočića i hridi sa osnovnim karakteristikama i podacima. Treba kreirati osnovni Registar, a povezivanje ostalih informacija/podataka (postojećih) vezano uz otoke i otočiće ne treba biti predmet Registra već odvojeni ili zasebni informacijski sustav/baza podataka.","Nije prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru, isti se ne prihvaća. \nRegistar otoka sastoji se od Osnovnog registra otoka i Integriranog informacijskog sustava otočnih pokazatelja kako je navedeno u članku 4. Pravilnika. Osnovni registar otoka sastoji se od osnovnih podatka koji uključuju: naziv otoka, otočića i hridi, površinu otoka, otočića i hridi u m2, duljinu morske obale otoka, otočića i hridi, geografske koordinate (geografska širina i geografska dužina) otoka, otočića i hridi, podatke o regionalnoj i lokalnoj nadležnosti, podatke vezane uz klasifikaciju otoka, otočića i hridi, podatke o naseljenosti, broju stanovnika i gustoći naseljenosti stanovništva, katastarske i prostorno-planske podatke kao i podatke o zaštićenim područjima prirode i nepokretnoj kulturnoj baštini/dobrima na otocima, otočićima i hridima. Također smatramo vrlo važnim da se Osnovni registar otoka može dodatno nadograđivati i sadržavati druge podatke koji se odnose na otoke, otočiće i hridi. Ujedno napominjemo da su jedino podaci iz Osnovnog registra otoka javno dostupni odnosno Integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja nije javno dostupni dio Registra otoka i kao takav neće utjecati na nadogradnju i razvijanje Osnovnog registra otoka."]
[8,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Članak 5. \nStavak 4. Sagledati i po mogućnosti  izbaciti cijeli stavak 4. (npr. podaci koje kreira i dostavi HHI za potrebe Registra otoka su i dalje vlasništvo HHI- a.)","Djelomično prihvaćen","Komentar se djelomično prihvaća. Odredba članka 5. sukladno prijedlogu će se izmijeniti."]
[9,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 6.","Članak 6. \nStavak 1. Suvišno navoditi da su sastavni dio teritorija RH jer se to podrazumijeva. \nStavak 2. Za osnovne podatke uključiti dodatne informacije - panoramsku sliku (i /ili snimku) i kartografski prikaz, je li MPPNO, je li hrid ili nije, karakter tvorbe. \nPredlaže se spojiti stavak 2. i 3.","Prihvaćen","Komentar se prihvaća. Odredbe predloženog članka sukladno prijedlogu će se izmijeniti."]
[10,"NENAD STARC","PRAVILNIK,\nČlanak 6.","Članak 6. (3)\nAlineja o klasifikaciji/tipovima /vrstama otoka, tek najavljuje klasificiranje po tipovima i vrstama otoka, a ne kaže tko će i kojim pravilnikom ili uredbom to i odrediti. Usto može itekako zbuniti jer uvodi značajne pojmove koji  nisu prethodno određeni. Zakon o otocima razvrstava i svrstava otoke u nekoliko skupina ali ne određuje što je vrsta a što tip otoka. S obzirom na postojeću množinu raznih određenja koju nije uputno povećavati, predlažem izmjenu alineje tako da glasi: - podatke vezane uz klasifikaciju otoka, otočića i hridi","Prihvaćen","Komentar se prihvaća."]
[11,"MARKO MIMICA","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Prilažemo popis indikatora koje bi trebalo integrirati unutar registra za otoke:\nZa potrebe otoka:\n- Potrošnja električne energije (MWh)\n- Faktor opterećenja elektroenergetskog sustava\n- Potrošnja toplinske energije (MWh)\n- HDD (Heating degree days; izvor: Eurostat)\n- Potrošnja energije za hlađenje (MWh)\n- CDD (Cooling Degree Days; izvor: Eurostat)\n- Generirani otpad (tona)\n- Odvojeni otpad (%)\n- Generirane otpadne vode (m3)\n- Obrađene otpadne vode (%)\n- Potrošnja vode (m3)\n- Potrošnja energije za transport (MWh)\nZa resurse otoka:\n- Brzina vjetra (m/s)\n- Udio energije vjetra u ukupnoj potrošnji (%)\n- Iskorištenost vjetro potencijala (%)\n- Solarna radijacija (MWh/m2)\n- Udio solarne energije u ukupnoj potrošnji (%)\n- Iskorištenost solarnog potencijala (%)\n- Potencijal biomase (MWh/m2)\n- Udio energije iz biomase u ukupnoj potrošnji (%)\n- Iskorištenost potencijala biomase (%)\n- Dostupna visina (m)\n- Udio hidroenergije u ukupnoj potrošnji (%)\n- Iskorištenost hidropotencijala (%)\n- Geotermalni gardijent (°C/100 m)\n- Udio geotermalne energije u ukupnoj potrošnji (%)\n- Iskorištenost geotermalnog potencijala (%)\nZa infrastrukturu:\n- Interkonekcija (MVA)\n- Dostupna rezerva snage (MVA)\n- Faktor varijabilnosti\n- Stupanj digitalizacije (%)\n- Pokrivenost telekomunikacijskom mrežom (Mbit/s)\n- Cjevovod prirodnog plina (DA/NE)\n- LNG (DA/NE)\n- Rafinerija (DA/NE)\n- Terminal naftnih derivate (DA/NE)\nVoda:\n- Oborine (mm/godina)\n- Podzemne vode (DA/NE)\n- Pokrivenost cjevovodima (%)\n- Desalinizacijsko postrojenje (m3/h)\nOstali indikatori:\n- Mogućnost pružanja pomoćnih usluga elektroenergetskom sustavu\n- Brodske luke\n- Aerodrom\n- Autobusne linije\n- Trajekti\n- Cijena električne energije\n- SAIFI\n- SAIDI\n- THD(%)\n- Broj punionica za električna vozila\n- Maksimalna snaga fleksibilnog opterećenja (kW)\n- Broj kućanstava\n- Broj industrijskih postrojenja\n- Nezaposlenost (%)\n- Nezaposlenost mladih (%)\n- Nezaposlenost žena (%)\n- Nezaposlenost muškaraca (%)\n- Prosječna neto plaća \n- Broj tvrtki\n- Broj stanovnika\n- Broj turista\n- Kulturni objekti\n- Zagađenje zraka (ppm)\n- Kvaliteta pitke vode\n- Prosječna vlaga u zraku (%)\n- Broj sunčanih sati\n- Koordinate otoka\n- Zaposleni u privatnom sektoru\n- Zaposleni u javnom sektoru\n- Hrapavost terena\n\nZavod za energetska postrojenja i energetiku\nFakultet strojarstva i brodogradnje","Primljeno na znanje","Poštovani, zahvaljujemo na predloženim indikatorima, iste ćemo razmotriti i prema potrebi uključiti unutar Registra otoka odnosno integrirati u informacijski sustav otočnih pokazatelja."]
[12,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Članak 7., Članak 8. – kao i za Članak 4. -  Integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja ne bi trebao biti dio Registra otoka, otočića i hridi već zasebni informacijski sustav/baza podataka.  \nSmatramo kako se registar treba sastojati samo od podataka iz osnovnog Registra otoka. \nU Registru trebaju biti novo stvoreni podaci koje mogu koristiti ostali korisnici, a ne multiplicirat već postojeće podatke ostalih ministarstava, javnih institucija, zavoda, državnih tijela i dr.  \nRazmjena podataka planiranih kroz integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja bi trebala biti kroz NIPP- Nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka i/ili neki slični zasebni informacijski sustav/bazu podataka. \nU tom smislu neophodno je Pravilnik uskladiti sa Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka („Narodne novine“, br. 56/13, 52/18) i INSPIRE Direktivi (Infrastructure for Spatial Information 2007/2/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća Europske Unije od 14. ožujka 2007.)","Nije prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru, isti se ne prihvaća. \nRegistar otoka sastoji se od Osnovnog registra otoka i Integriranog informacijskog sustava otočnih pokazatelja kako je navedeno u članku 4. Pravilnika. Osnovni registar otoka sastoji se od osnovnih podatka koji uključuju: naziv otoka, otočića i hridi, površinu otoka, otočića i hridi u m2, duljinu morske obale otoka, otočića i hridi, geografske koordinate (geografska širina i geografska dužina) otoka, otočića i hridi, podatke o regionalnoj i lokalnoj nadležnosti, podatke vezane uz klasifikaciju/tipove/vrste otoka, otočića i hridi, podatke o naseljenosti, broju stanovnika i gustoći naseljenosti stanovništva, katastarske i prostorno-planske podatke kao i podatke o zaštićenim područjima prirode i nepokretnoj kulturnoj baštini/dobrima na otocima, otočićima i hridima. Također smatramo vrlo važnim da se Osnovni registar otoka može dodatno nadograđivati i sadržavati i druge podatke koji se odnose na otoke, otočiće i hridi. Ujedno napominjemo da su jedino podaci iz Osnovnog registra otoka javno dostupni odnosno Integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja nije javno dostupni dio Registra otoka i kao takav neće utjecati na nadogradnju i razvijanje Osnovnog registra otoka."]
[13,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Članak 7., Članak 8. – kao i za Članak 4. -  Integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja ne bi trebao biti dio Registra otoka, otočića i hridi već zasebni informacijski sustav/baza podataka.  \nSmatramo kako se registar treba sastojati samo od podataka iz osnovnog Registra otoka. \nU Registru trebaju biti novo stvoreni podaci koje mogu koristiti ostali korisnici, a ne multiplicirat već postojeće podatke ostalih ministarstava, javnih institucija, zavoda, državnih tijela i dr.  \nRazmjena podataka planiranih kroz integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja bi trebala biti kroz NIPP- Nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka i/ili neki slični zasebni informacijski sustav/bazu podataka. \nU tom smislu neophodno je Pravilnik uskladiti sa Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka („Narodne novine“, br. 56/13, 52/18) i INSPIRE Direktivi (Infrastructure for Spatial Information 2007/2/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća Europske Unije od 14. ožujka 2007.)","Nije prihvaćen","Poštovani, zahvaljujemo na komentaru, isti se ne prihvaća. \nRegistar otoka sastoji se od Osnovnog registra otoka i Integriranog informacijskog sustava otočnih pokazatelja kako je navedeno u članku 4. Pravilnika. Osnovni registar otoka sastoji se od osnovnih podatka koji uključuju: naziv otoka, otočića i hridi, površinu otoka, otočića i hridi u m2, duljinu morske obale otoka, otočića i hridi, geografske koordinate (geografska širina i geografska dužina) otoka, otočića i hridi, podatke o regionalnoj i lokalnoj nadležnosti, podatke vezane uz klasifikaciju/tipove/vrste otoka, otočića i hridi, podatke o naseljenosti, broju stanovnika i gustoći naseljenosti stanovništva, katastarske i prostorno-planske podatke kao i podatke o zaštićenim područjima prirode i nepokretnoj kulturnoj baštini/dobrima na otocima, otočićima i hridima. Također smatramo vrlo važnim da se Osnovni registar otoka može dodatno nadograđivati i sadržavati i druge podatke koji se odnose na otoke, otočiće i hridi. Ujedno napominjemo da su jedino podaci iz Osnovnog registra otoka javno dostupni odnosno Integrirani informacijski sustav otočnih pokazatelja nije javno dostupni dio Registra otoka i kao takav neće utjecati na nadogradnju i razvijanje Osnovnog registra otoka."]
[14,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Članak 9.\nStavak 1. Predlaže se drugačije formulirati. Prijedlog je da HHI  ne unosi podatke u Registar (preko ovlaštene osobe) već u svoje baze unosi podatke (kompatibilne s Registrom), a Ministarstvo preuzima dogovorene podatke.\nStavak 2. Predlaže se brisati  „..kao i druge podatke i/ili kartografske prikaze i/ili izradu zračnih snimaka otoka, otočića i hridi.“ Predlaže se isto uvrstiti u članak 6. \nStavak 3. Predlaže se brisati. Predlaže se definirati Sporazumom.","Prihvaćen","Komentar se prihvaća. Sukladno navedenome, odredba članka će se izmijeniti u Pravilniku."]
[15,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 11.","Članak 11. Predlaže se brisati. Predlaže se definirati Sporazumom.","Prihvaćen","Komentar se prihvaća."]
[16,"Hrvatski hidrografski institut","PRAVILNIK,\nČlanak 12.","Članak 12. \nPodaci iz Registra mogu biti javno dostupni uz određene uvjete korištenja (navođenje izvora podatka ili slično).","Prihvaćen","Komentar se prihvaća. Odredba članka sukladno prijedlogu će se izmijeniti u Pravilniku."]