{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":2,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":21,"n_cols":6,"rows_kept":21,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"NOBIUM d.o.o.","PRAVILNIK","Vezano uz savjetovanje koje je Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja otvorilo o Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima, skrećemo pozornost na činjenice vezane uz izvođenje elektroničke komunikacijske mreže i infrastrukture (EKMI) u postojećim građevinama.\nS obzirom na:\n• vrlo brzi napredak tehnologije i povećanje brzine prijenosa podataka do krajnjih korisnika,\n• česta preseljenja korisnika i zahtjeve za dodavanjem novih korisnika, što zahtjeva promjenu pozicija i/ili dodavanje novih priključaka EKMI,\n• razvoj, dostupnost i ugradnju nove opreme i uređaja koji za svoj rad zahtijevaju priključak na EKMI, kao npr. audio i video opreme, bežičnih pristupnih točaka, mjernih senzora i druge opreme Interneta stvari (Internet of Things), \nživotni vijek EKMI bitno je kraći od životnog vijeka same građevine i ostalih infrastrukturnih instalacija. Zbog svega gore navedenog potrebno je vrlo često izvoditi radove na EKMI radi unaprjeđenja funkcionalnosti postojećeg sustava i omogućavanja priključka novih korisnika i opreme.\nKako bi se pojednostavnila procedura kod ovih čestih izmjena, a budući da se radi o radovima kojima se ne utječe na temeljne zahtjeve za građevinu ili se oni poboljšavaju, a da se pri tome ne mijenja usklađenost građevine s lokacijskim uvjetima, predlažemo da se obnavljanje i dogradnja EKMI u postojećim građevinama izvodi prema glavnom projektu a bez ishođenja uporabne dozvole.\nStoga predlažemo da se članak 6. stavak (1) nacrta Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima izmijeni tako da se iza “točke 23.“ doda zarez i tekst „5. točke 16., točke 17., točke 18.“ te bi navedeni stavak glasio:\nČlanak 6. mijenja se i glasi: \n„(1) Za gradnju građevina i izvođenje radova iz članaka 2., 3., 3.a, 4. točke 1. podtočaka c) i d), točke 2., točke 3., točke 4., točke 5., točke 6., točke 7., točke 8., točke 10., točke 11., točke 12. podtočke a), točke 14., točke 17., točke 20., točke 23., 5. točke 16., točke 17., točke 18. i 5.a ovoga Pravilnika ne izdaje se uporabna dozvola. \n\nNOBIUM d.o.o.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer se radi o izvođenju radova na građevinama koje služe obavljanju djelatnosti, a za koje se sukladno ZOG-u izdaje uporabna dozvola."]
[2,"A1 Hrvatska d.o.o.","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":25710,"head":"U nastavku na javnu raspravu otvorenu od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja o prijedlogu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (Pravilnik o izmjenama) A1 Hrvatska d.o.o. (A1) koristi ovu priliku da bi nadležnom ministarstvu skrenulo pozornost na poteškoće i barijere s kojima se susreće prilikom izgradnje elektroničke komunikacijske infrastrukture i povezane opreme (EKI). \n\nA1 najprije uvodno ukazuje da je nastavno na strateške ciljeve Digitalne agende za Europu (EU) 2020. (DAE) iz 2010. godine, kao prve od sedam ključnih inicijativa predviđenih programom Strategije Europa 2020., Europska komisija usvojila novi strateški okvir nazvan „Europsko gigabitno društvo“ (European Gigabit Society), koji obuhvaća i nove ciljeve širokopojasnog pristupa koji države članice trebaju ostvariti do 2025. Novi ciljevi postavljaju brzinu od 100 Mbit/s u smjeru korisnika (download) kao minimalnu brzinu za sva kućanstva u EU-u, uz mogućnost nadogradnje na brzine od 1 Gbit/s simetrično i više, dok je poslovnim i javnim korisnicima koji intenzivno koriste digitalne tehnologije potrebno osigurati brzine od najmanje 1 Gbit/s simetrično. \n\nOsim toga, „Europskim gigabitnim društvom“ potiče se na aktivnosti koje je potrebno provesti u cilju uvođenja 5G mreža, kao nove generacije pokretnih komunikacija, čije usluge trebaju već 2020. biti dostupne u barem jednom velikom gradu u svakoj državi članici, dok do 2025. pokrivenost 5G mreža treba obuhvatiti sva urbana područja i glavne kopnene pravce.\n\n5G tehnologija kao jedna od osnovnih digitalnih širokopojasnih infrastruktura će omogućiti realizaciju usluga visoke kakvoće uz velike brzine i visoku pouzdanost prijenosa podataka, uključujući, masovnu inteligentnu komunikaciju stroja sa strojem bez ljudskog nadzora te vrlo pouzdanu komunikaciju s malim kašnjenjem. Očekuje se da će 5G donijeti niz pogodnosti za gospodarstvo i pojedince. Tako će omogućiti sveobuhvatne nove aplikacije i poslovne modele, sasvim nove mogućnosti podučavanja i učenja zahvaljujući korištenju alata za virtualna stvarnost u obrazovanju, automatizirana vozila (AV), razvoj e-zdravstva i telemedicine (što će zauzvrat doprinijeti stvarnoj promjeni paradigme u zdravstvu), moguća postignuća pametnih gradova i napredna rješenja u turizmu, poljoprivredi i ostalim gospodarskim granama te biti sastavni dio industrije budućnosti – Industrija 4.0. Uvođenjem 5G mreža otvorit će se put za nove proizvode i usluge koji će biti pristupačniji korisnicima i prilagođeni potrebama ljudi te će tako povećati zadovoljstvo potrošača. \n\nProcijenjeno je da digitalno gospodarstvo raste 7 puta brže od ostaloga gospodarstva, a velik dio tog rasta pokreće širokopojasni internet. Nužnost razvoja širokopojasnog pristupa te 5G-a u Republici Hrvatskoj (RH) nedavno je naglasila i EK u posljednjem izvješću o Indeksu digitalnog gospodarstva i društva za 2018. \n\nU tom smislu, skrećemo pozornost da je već i Strategijom razvoja širokopojasnog pristupa u RH u razdoblju od 2016. do 2020. godine (NN 68/16 - Strategija) te Programom Vlade RH za mandat 2016. - 2020., kao preduvjet razvoja pristupnih mreža novih generacija, prepoznat nužan razvoj širokopojasnog pristupa (broadband) te efikasnija gradnja EKI.\n\nVažnost brže i jednostavnije izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža (EKM), u svrhu uvođenja 5G tehnologije, naprednih širokopojasnih usluga i digitalizacije društva, prepoznata je i na razini EU Direktivom 2014/61/EU, a koja je u hrvatsko zakonodavstvo prenesena Zakonom o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina (NN 121/16), s ciljem olakšavanja i ubrzanja izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža (EKM) velikih brzina kroz pojednostavljenje postupka izdavanja dozvola za gradnju te smanjenje troškova izgradnje. \n\nUnatoč tome što su i u članku 3. Zakona o elektroničkim komunikacijama (NN 73/08, 90/11, 133/12, 80/13, 71/14, 72/17), između ostalog, EKI, kao i prostorno planiranje, gradnja, održavanje, razvoj i korištenje EKM i EKI, definirani "}},"Nije prihvaćen","Ne prihvaća se prijedlog za izuzimanje od obveze izdavanja uporabne dozvole za antenske prihvate (članak 6. stavak 1. Pravilnika) jer se radi o građevini koja služi za obavljanje dijelatnosti te se stoga za istu sukladno ZOG-u izdaje uporabna dozvola. Ostali prijedlozi nisu predmet ovih izmjena i dopuna."]
[3,"Gark konzalting d.o.o.","PRAVILNIK","Priključujemo se javnoj raspravi o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (dalje: Pravilnik), otvorenu od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja o prijedlogu Pravilnika s nadom da će praktična iskustva naše tvrtke u građenju, rekonstrukciji, održavanju i sanaciji građevina doprinijeti uklanjanju nedorečenosti i pojednostavljenju primjene propisa koji su definirani ovim Pravilnikom.\nPrvenstveno, želimo ukazati na nužnost pojednostavljenja postupka pri izmjenama i unapređenjima postojećih elektrotehničkih instalacija i sustava te implementaciji novih sustava u svrhu unapređenja poslovanja javnih ustanova i privatnih tvrtki.\nISKUSTVA:\nIskustva govore da javne ustanove i privatne tvrtke i vrše djelatnost u građevinama iz raznih perioda izgradnje i elektrotehnički sustavi na starijim građevinama nemaju implementirana moderna rješenja. Postojeći elektroinstalacijski sustavi se na postojećim građevinama sa uporabnom dozvolom se kroz redovito održavanje i unapređenja kroz pojačano održavanje produžuje životni vijek i osigurava modernizacija. Legalnost radova na održavanju je definirana Pravilnikom o održavanju građevina (NN 122/14).\nNo, postavlja se pitanje što je sa novim sustavima, a koji se ne odnose na sigurnost građevine i bitne uvjete za građevinu, koji nisu ni postojali u vrijeme izgradnje građevine ili koji, iz raznih razloga, nisu bili planirani tijekom izgradnje ali se, zbog unaprjeđenja poslovanja i novo postavljenih normi digitalnog društva moraju biti implementirani. Novi sustavi i nove tehnologije kojima se mijenjaju stari sustavi su samo djelomično opisani u Pravilniku ali je opis radova ili nepotpun i/ili nejasan te podložan različitom tumačenju što naručitelja što struke. \nOsnova problema je što za implementaciju ovih instalacija i sustava treba ishoditi uporabnu dozvolu čime se komplicira implementacija. Na tržištu imamo mnoštvo projektnih, izvođačkih i ispitnih tvrtki za implementaciju ovih sustava pa je naručiteljima osigurana tržišna cijena izvedbe istih ali ishođenje uporabne dozvole znatno povećava cijenu tih radova (zbog velikog utroška vremena). \nKompliciran, vremenski zahtjevan i skup postupak ishođenja uporabne se svodi na ishođenje akta za predmetne radove koji nemaju uticaj na bitne uvjete i kojima je izvedba i ispitivanje regulirano Tehničkim pravilnicima pa dozvole svi izbjegavaju. Rezultat tog postupka je da tvrtke (a dobrim dijelom i javna tijela) ili ne implementiraju nova rješenja (pa društvo ne ubire se benefit modernizacije) ili izvode radove a ne finaliziraju postupak odnosno ne ishode uporabnu dozvolu (čime ostaju u pravnom vakuumu). Problem se multiplicira kod ustanova i tvrtki koje imaju veliki broj objekata.\nStoga, po nama nepotrebni dodatni radovi na provedbi postupka ishođenja uporabne/ih dozvola je nešto za što smatramo da bi se u ovoj Dopuni i Izmjeni Pravilnika trebali izbačeni odnosno regulirani na način da se zadovolje tehničke i sigurnosne pretpostavke za implementaciju sustava ali bez dodatnih opterećenja koje iziskuje ishođenje uporabne dozvole.\nPod instalacije i sustave prvenstveno iz prethonog teksta prvenstveno mislimo na:\n- Elektronička komunikacijska mreža, oprema i antenski sustavi u postojećim građevinama\n- Implementaciju centralnog nadzornog sustava (CNUS) u postojećim građevinama\n- Tehnička zaštita i kontrola pristupa u postojećim građevinama\n- Videonadzor u postojećim građevinama\n- Implementacija novih energetski učinkovitijih rješenja rasvjete\n- Sustavi praćenja kupaca i naplate u prostorima vezano za pružanje različitih usluga u postojećim građevinama i garažama \n\nPRIJEDLOG DOPUNE I IZMJENE:\nPravilnikom definirati obveze koje implementacija navedenih instalacija i sustava treba zadovoljiti na stručnom nivou. U osnovi, Pravilnikom definirati da Projektant kroz Projekt analizira uticaj i definira rješenja koje ima implementacije sustava na postojeću građevinu i bitne uvjete za građevinu. \nPredlažemo da se Članak 5. i Članak 6. Pravilnika Dopune i izmjene na način da se za implementaciju sustava iz prethodnog opisa definira potreba izrade Glavnog projekta prije izvedbe navedenih sustava ali bez potrebe za ishođenjem uporabne dozvole. Izvedba i ispitivanje novih sustava su regulirane zasebnim Tehničkim pravilnicima i već su regulirane (što pravilnicima što projektom).","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na prijedlogu ali predmetno nije predmet ovih izmjena i dopuna već je to usklađenje sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji (\"Narodne novine\", broj 39/19). Osim toga, prema odredbi članka 5. točke 2.  Pravilnika na postojećoj zgradi mogu se izvoditi radovi radi preuređenja, odnosno prilagođavanja prostora novim potrebama."]
[4,"GRADSKA PLINARA ZAGREB d.o.o.","PRAVILNIK","Nastavno na javnu raspravu o prijedlogu izmjena i dopuna Pravilnka o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (u nastavku PRAVILNIK) Gradska plinara Zagreb d.o.o. (u nastavku GPZ) koristi priliku iznijeti probleme s kojim se susreće prilikom izgradnje plinskog distribucijskog sustava (u nastavku PDS), odnosno priključenja postojećih građevina na PDS te predložiti rješenje koje bi trebalo obuhvatiti ovom izmjenom i dopunom PRAVILNIKA.\n\nPrije svega želimo istaknuti da je nacrtom prijedloga Strategije energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu prirodni plin prepoznat kao vodeći energent u tranzicijskom periodu s najmanje nepovoljnom emisijom stakleničkih plinova od svih fosilnih goriva. Budući da će prirodni plin imati značajnu ulogu u prelasku na niskougljično gospodarstvo potrebno je kroz PRAVILNIK predvidjeti brže, jednostavnije i efikasnije postupke priključenja građevina na PDS.\n\nPRAVILNIKOM, člankom 3., stavakom 5., propisano je da se bez građevinske dozvole i glavnog projekta mogu izvoditi radovi na priključku kojim se postojeća građevina priključuje na infrastrukturne instalacije (niskonaponsku električnu mrežu, elektroničku komunikacijsku infrastrukturu i mrežu, vodovod, kanalizaciju, plinski distribucijski sustav srednje i niske tlačne razine, vrelovod, toplovod, parovod i kabelsku televiziju).\n\nOvakva odredba u kojoj je jedan priključak vezan za samo jednu građevinu uvjetuje dugotrajniji, složeniji i ekonomski neefikasan postupak za priključenje više građevina na jednoj građevnoj čestici ili u sličnim zonama kada je potrebno priključiti više građevina.\n\nStoga predlažemo da se i članku 3., stavku 5. PRAVILNIKA riječ „građevina“ zamjeni s riječi „građevine“, kako bi se omogućilo brže, učinkovitije i ekonomski efikasnije priključenje više građevina na jednoj građevnoj čestici ili u zonama priključenja više građevina.\n\nGRADSKA PLINARA ZAGREB d.o.o.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se, nije predmet ovih izmjena i dopuna."]
[5,"H5 d.o.o.","PRAVILNIK","Vezano na javnu raspravu otvorenu od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja o prijedlogu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (dalje: Pravilnik), a imajući u vidi problematiku održavanja i tehničkog unaprjeđivanja elektrotehničkih instalacija i sustava u postojećim građevinama skrećem pozornost na neke nedorečene situacije te predlažem da se iste definiraju kroz Izmjene i dopune Pravilnika.\nU sklopu postojećih građevina su izvedene elektrotehničke instalacije i ugrađeni sustavi (elektronička komunikacijska mreža, rasvjeta, antenski sustavi, sustavi dojave požara, centralni nadzorni sustavi). Kako je radi današnjeg stupnja razvoja tehnike potrebno redovito održavati i unaprjeđivati navedene sustave, a kao osnovu uspješnog poslovanja, predlažem da se u Pravilniku jasno i jednoznačno navede koje radove je i uz koje uvjete dopustivo izvoditi prema Pravilniku.\nElektronička komunikacijska mreža i oprema te antenski sustav se značajno tehnološki mijenjaju te je u građevinama često potrebno provoditi održavanja i unaprjeđivanja navedenih instalacija i sustava. Imperativ je digitalizacija društva i primjena novih tehnologija, postojećom zakonskom regulativom ovi procesi se usporavaju, naime unatoč tomu što građevine imaju glavne projekte i građevinske dozvole, tehnologija se toliko mijenja da nužne zahvate nije moguće izvesti doslovno održavajući postojeće instalacije i sustave, stoga predlažem da se održavanje, dogradnja i unaprjeđivanje elektroničke komunikacijske mreže i antenski sustavi definiraju kroz ovaj pravilnik, a uz uvjet izrade glavnih projekata, a bez ishođenja uporabne dozvole. \nZa električnu rasvjetu (opću, sigurnosnu i panik) je s naslova revolucionarnog tehnološkog napretka LED rasvjete te nužnosti provedbe mjera energetske učinkovitosti također potrebno više puta u životnom vijeku građevine provesti održavanja i unaprjeđivanja sustava. Nije realno očekivati da se održavanja mogu provesti kroz zamjenu pojedinačnih svjetiljki, već je nužno napraviti proračune i uskladiti rješenja prema novim zahtjevima normi HRN EN 12464, pa također predlažem da se kroz Pravilnik definira da se održavanje, dogradnja i unaprjeđivanje sustava električne rasvjete u postojećim građevinama može izvesti u skladu s izrađenim glavnim projektom, a bez ishođenja uporabne dozvole. Naime nije sretno rješenje da se kroz energetsku obnovu mijenja postojeća rasvjeta, a ne i električne instalacije čiji je životni vijek istekao ili je na izmaku.\nTakođer zbog napretka tehnologije nužno je dati stav vezano na nužna usklađenja i unaprjeđenja elektrotehničkih instalacija i opreme uz (centralne) nadzorne sustave, sustave dojave požara i njima slične.\nU tu svrhu, predlažemo da se u Pravilniku o izmjenama i dopunama pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima, predvidi kao iznimku od izdavanja uporabne dozvole za:\n• unaprjeđivanje i dogradnju elektroničke komunikacijske mreže i antenskih sustava u postojećim građevinama\n• zamjena postojeće rasvjete i pripadajućih instalacija s energetski učinkovitijom\n• dogradnja i unaprjeđivanja centralnog nadzornog sustava i sustava dojave požara u postojećim građevinama\nukoliko projektant ne utvrdi utjecaj na bitne zahtjeve na građevinu, odnosno ukoliko se radi o projektu rekonstrukcije postojeće građevine, kada bi se na investitora primjenjivala obveza ishođenja uporabne dozvole.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer predmetno nije predmet ovih izmjena i dopuna."]
[6,"Hrvatski Telekom d.d. ","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":19953,"head":"Nastavno na javnu raspravu otvorenu od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja o prijedlogu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima  (dalje: Pravilnik)  Hrvatski Telekom d.d. (dalje: HT) koristi priliku iznijeti izazove s kojima se susreće prilikom izgradnje elektroničke komunikacijske infrastrukture (dalje: EKI) te navesti prijedloge rješenja koji bi bili obuhvaćeni predmetnim izmjenama i dopunama Pravilnika.\n\nUvodno skrećemo pažnju da je, sukladno članku 3. Zakona o elektroničkim komunikacijama, gradnja elektroničkih komunikacijskih mreža i infrastrukture od interesa za Republiku Hrvatsku.\n\nUpravo elektroničke komunikacijske mreže nove generacije, podobne za pružanje širokopojasnih usluga velikih brzina, važan su čimbenik za dostizanje ciljeva Digitalne Agende 2020, a pokrivenost 5G mrežama u svim urbanim područjima i na svim najvažnijim kopnenim prometnim pravcima do 2025. jedan je od tri strateška cilja Europske Unije (Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – Connectivity for a Competitive Digital Single Market - Towards a European Gigabit Society, {SWD (2016) 300 final}). \n\nOstvarenje navedenih ciljeva ključan je preduvjet za razvoj digitalizacije hrvatskog društva, poboljšanje kvalitete života građana kroz širu dostupnost i povećanje digitalnih javnih usluga te za jačanje gospodarstva. Naime, povećanje korištenja širokopojasnih usluga od 10% dovodi do povećanja BDP-a za 1-1,5% (Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – The Digital Agenda for Europe – Driving European growth digitally, Brussels, 18.12.2012, COM(2012) 784 final), a uspješno uvođenje 5G tehnologije do ostvarenja ušteda u europskoj industriji u vrijednosti od 113 milijardi EUR godišnje te do stvaranje više od 2 milijuna radnih mjesta u Europskoj Uniji (Utvrđivanje i kvantifikacija ključnih socioekonomskih podataka kojima će se poduprijeti strateško planiranje za uvođenje 5G tehnologije u Europi, SMART 2014/0008). \n\nPreduvjet za omogućavanje uvođenja 5G tehnologije, naprednih širokopojasnih usluga i digitalizaciju društva upravo je prepoznavanje važnosti brže i jednostavnije izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža novih generacija podobnih za ostvarenje navedenih ciljeva. Kako bi se omogućio brži i učinkovitiji postupak izgradnje EKI, potrebno je za pojedine građevine i radove koji ne predstavljaju značajne zahvate u prostoru predvidjeti blažu regulaciju u izgradnji i/ili izvođenju radova. \n\nU tom smislu predlažemo da se kroz Pravilnik predvide odredbe koje će investitorima u EKI omogućiti bržu i efikasniju gradnju, a kako pojašnjavamo u nastavku.\n\na) Definirati sastavnice EKI i njihov pravni tretman \nVažeći propisi o gradnji ne poznaju temeljne sastavnice EKI, iako je praksa pokazala da određeni dijelovi EKI zahtijevaju prepoznavanje te uređenje njihovog pravnog tretmana. \nU svrhu olakšanja i ubrzanja postupka gradnje EKI te kako bi se pravno definirale u praksi prepoznate sastavnice EKI, predlažemo: \n(i) jasnije definirati radove na priključku kojima se postojeća građevina priključuje na EKI \nIako je člankom 3. stavkom 1. točkom 5. postojećeg Pravilnika propisano je da se radovi na priključku kojima se postojeća građevina priključuje na EKI mogu izvoditi bez građevinske dozvole i glavnog projekta, pojam priključak nije definiran te zbog toga u praksi dolazi do neujednačenog postupanja građevinskih inspektora, nadležnih lokalnih tijela ili javnopravnih tijela prilikom ishođenja potrebnih potvrda/suglasnosti. Često se od investitora traži, iako nije potrebno po postojećem Pravilniku, ishođenje građevinske dozvole za priključenje postojeće zgrade ili druge građevine na postojeću infrastrukturnu građevinu (kabelsku kanalizaciju). Navedeno neopravdano otežava investitoru radove na priključku zbog obveze ishođenje dokumentacije koja za takvu vrstu radova nije propis"}},"Nije prihvaćen","Ne prihvaća se u dijelu u kojem se predlaže oslobođenje od izdavanja uporabne dozvole za građevine i radove elektroničke komunikacije jer iste služe obavljanju djelatnosti te se sukladno ZOG-u za iste izdaje uporabna dozvola. Osim toga, a u pogledu navoda kako izdavanje uporabne dozvole predstavlaj opterećenje valja reći da se ista sukladno ZOG-u izdaje u roku od 8 dana od obavljenog tehničkog pregleda kao i u roku od 60 dana od podnesenog urednog zahtjeva sukladno Zakonu o općem upravnom postupku (NN 49/07). Ostali prijedlozi nisu predmet ovih izmjena i dopuna"]
[7,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku  2. stavku (1) točki  7.  iza riječi betona, brisati  riječi: \n\" dalekovoda i transformatorske stanice radi napajanja gradilišta električnom energijom\" \n\ntako da točka 7. glasi:\n\n7. Privremena građevine za potrebe građenja građevine odnosno uređenja gradilišta, osim asfaltne baze, separacije agregata, tvornice betona, te prijenosnog spremnika za smještaj, čuvanje ili držanje eksplozivnih tvari osim nadzemnog i podzemnog spremnika goriva zapremine do 5 m³;\n\nObrazloženje: U slučaju kada je za gradilište potrebno osigurati privremeno napajanje električnom energijom, u pravilu se radi, o izgradnji značajnijih građevina. Trafostanica i dalekovod, u tom slučaju, imaju privremeni karakter i nakon završetka gradnje građevine, odnosno, izgradnje trajnog priključka, se demontiraju. Smatramo da je zbog privremenog karaktera energetskih građevina potrebnih za građenje drugih građevina potrebno omogućiti njihovo postavljanje bez građevinske dozvole i glavnog projekta.","Nije prihvaćen","Primljeno na znanje. Prijedlog nije predmet ovih izmjena i dopuna već je to usklađenje sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji (\"Narodne novine\", broj 39/19)."]
[8,"Tomislav Pitlović","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","Predlažem dopunu članka 2.:\n\"Dodaje se stavak (4) koji glasi:\nBez građevinske dozvole i glavnog projekta, a uz suglasnost upravitelja javne ceste može se graditi kolni prilaz kojim se zemljište (građevinsko, poljoprivredno i dr.) priključuje na javnu cestu.\"\n  Pitanje izgradnje kolnog prilaza je neregulirano u slučaju kada se na zemljištu ne gradi građevina, a prilaz je potreban zbog održavanja zemljišta (košnja građevinskog zemljišta, obrada poljoprivrednog zemljišta i sl.).","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer nije prijedlog ovih izmjena i dopuna."]
[9,"Snježana Marković Sirovec","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku 2. stavak 1. pod točkom 1., pod c i d dozvoljava se gradnja nadstrešnice odnosno terase do 20 m2. \nKako nakon 10 i više godina dokazati da je na ovaj način sukladno ovom Pravilniku, izgrađena nadstrešnica ili terasa odnosno da je sve po zakonu? Pitanje je postavljeno zbog učestalih promjena Pravilnika i dozvoljenih površina i uvjeta gradnje bez građevinske dozvole i glavnog projekta.\nMolim pojašnjenje, što se treba napraviti ako se pristupa gradnji nadstrešnice, terase, sjenice sukladno ovom Pravilniku?","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer ne sadrži konkretan prijedlog."]
[10,"Snježana Marković Sirovec","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku 2. stavak 1. pod točkom 1. predlažem da se dopiše vrtna kućica za alat i slično za potrebe obrade vrta. \nAko može sjenica ne vidim zašto ne i ovakva kućica. Naravno sve sukladno sa dokumentima prostornog uređenja koji važe za područje gradnje iste.\n Predlažem i određivanje maksimalne površine npr. 15 m2 (okvirna površina sukladno kiosku koji je dozvoljen postaviti) a može i manje. Iskustvo pokazuje da je za vrtnu kućicu dovoljno i 5 m2. Postoje drvene, metalne i plastične tipske kućice koje se prodaju na tržištu. Preporuka je postaviti ih na betonsku podlogu, baš kao i sjenicu. \nZnamo da do određene površine kućice - barake manje površine cca 10 m2 se ne ucrtavaju u katastar i nije bila ni dozvoljena legalizacija - navodim ovo kao primjer jer ovdje govorim o novim vrtnim kućicama. \nNije u redu da se za takvu vrstu pomoćnih građevina koja se opisuje pod točkom 1, stavak 1, članka 2. treba raditi glavni projekt ako želimo sve po zakonu, članak 4. točka 1. ovog Pravilnika. \nMolim da se uvaži ova primjedba i upiše vrtna kućica odmah iza vrtne sjenice.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer nije prijedlog ovih izmjena i dopuna."]
[11,"GRAD ZAGREB ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","U članku 2.stavka 1. točki 5. nakon \" i biciklistička\" molimo dodajte  \" s osnovnom opremom\".","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se iz razloga što je suvišno. Naime, biciklistička staza podrazumijeva i njezinu osnovnu opremu."]
[12,"GRAD ZAGREB ","PRAVILNIK,\nČlanak 2.","u članak 2. stavak 2. dodati točku 7. javni satovi","Nije prihvaćen","Primljeno na znanje. Nije predmet ovih izmjena i dopuna."]
[13,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","U Članku 5. dodati točke 22. i 23. koje glase:\n22. na postojećoj elektroenergetskoj mreži u kojoj se interpolira kabelska transformatorska stanica ili rasklopno postrojenje 10(20)/0,4 kV, a za koje nije potrebno formirati građevinsku česticu ili ona već postoji\n23. na interpolaciji niskonaponskih razdjelnih ormara u postojeću niskonaponsku zračnu ili kabelsku mrežu nazivnog napona do 1 kV.\nObrazloženje:\nTehnički jednostavno rješenje interpolacije transformatorske stanice, rasklopnog postrojenja  ili niskonaponskih razdjelnih ormara u postojeću mrežu, može postati dugotrajan proces u postupku izdavanja dozvola za građenje. Interpolacija bi omogućila priključenje novih potrošača ili  poboljšanje kvalitete isporučene električne energije postojećim kupcima u znatno kraćim vremenskim rokovima.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se jer nije prijedlog ovih izmjena i dopuna."]
[14,"HŽ INFRASTRUKTURA d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Predlaže se slijedeća izmjena:\nU članku 4. točka 9. mijenja se i glasi:\n„9. Građevine i oprema namijenjena za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni infrastrukturni podsustav za željezničku infrastrukturu i to:\na) građevine i oprema signalno-sigurnosnog i prometno-upravljačkog infrastrukturnog podsustava sukladno  Pravilniku o željezničkoj infrastrukturi\nb) građevine za smještaj unutrašnje opreme uređaja prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog infrastrukturnog podsustava, građevinske (bruto) površine do 12 m² i visine do 3,2 m mjereno od najnižeg dijela konačno zaravnanog i uređenog terena uz pročelje do najviše točke građevine;\"","Nije prihvaćen","Primljeno na znanje. Nije predmet ovih izmjena i dopuna."]
[15,"Telemach Hrvatska d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Predlažemo dopuniti čl. 4. Prijedloga u dijelu predloženog novog čl. 6. st. 1. Pravilnika tako da isti sada glasi:\n” „(1) Za gradnju građevina i izvođenje radova iz članaka 2., 3., 3.a, 4. točke 1. podtočaka c) i d), točke 2., točke 3., točke 4., točke 5., točke 6., točke 7., točke 8., točke 10., točke 11., točke 12. podtočke a), točke 14., točke 15., točke 16., točke 17., točke 20., točke 23., članka 5. točke 8. i članka 5.a ovoga Pravilnika ne izdaje se uporabna dozvola.”\n\nObrazloženje: \nU članku 4. točki 15. Pravilnika propisano je da se bez građevinske dozvole, a u skladu s glavnim projektom može graditi antenski stup elektroničke komunikacijske opreme, uključujući i elektroničku komunikacijsku opremu, dok je u točki 16. na isti način predviđena gradnja antenskog stupa s pripadajućim kontrolno-mjernim sustavom pasivnih antena namijenjenih zaštiti i kontroli radiofrekvencijskog spektra Republike Hrvatske.\nIsto tako, u članku 5. točki 8. Pravilnika propisano je da se bez građevinske dozvole, a u skladu s glavnim projektom mogu izvoditi radovi na postojećoj građevini kojim se postavlja elektronička komunikacijska oprema (antenski prihvat).\nPredlažemo da i gore navedene kategorije građevina, odnosno radova ne ulaze u režim izdavanja uporabne dozvole.\nČlanak 3. Zakona o elektroničkim komunikacijama izričito propisuje da je elektronička komunikacijska infrastruktura, obavljanje djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, prostorno planiranje, gradnja, održavanje, razvoj i korištenje elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme te upravljanje i uporaba radiofrekvencijskog spektra, adresnog i brojevnog prostora, kao prirodno ograničenih općih dobara, od interesa za Republiku Hrvatsku.\nFinancijskim i administrativnim opterećivanjima pobrojanih djelatnosti u vidu zahtjeva za ishođenjem uporabne dozvole za EKI značajno se usporava i otežava postupak stavljanja u pogon elektroničke komunikacijske infrastrukture, a samim time i funkcioniranje elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, kao jednog od strateških odrednica gospodarskog razvoja i općeg napretka društva.\nUporabna dozvola je akt kojim se potvrđuje da se izgrađena građevina, odnosno rekonstruirana građevina može početi koristiti, odnosno staviti u pogon te se može donijeti rješenje za obavljanje djelatnosti u toj građevini prema posebnom zakonu. Radi se o formalnom dokumentu koji se izdaje kad je građevina već izgrađena, odnosno rad izveden. Umjesto da se takva građevina, odnosno rad počne odmah koristiti (staviti u pogon), najprije je potrebno obaviti tehnički pregled u svrhu izdavanja uporabne dozvole, što zahtijeva određeno vrijeme u kojem takva građevina, odnosno rad ne može biti stavljena u funkciju, a što dodatno usporava proces razvoja komunikacijskih usluga i mreža. Dakle, radi se dodatnom kontrolnom mehanizmu kojim se potvrđuje da je građevina izgrađena sukladno potvrđenom glavnom projektu. Zakon o gradnji propisuje niz oštrih sankcija ako investitor gradi bez glavnog projekta, tipskog projekta ili drugog akta ili protivno tom projektu, odnosno aktu, ako izvedbeni projekt nije u skladu s glavnim projektom, ako izvođač ne gradi u skladu s građevinskom dozvolom, itd., a što je s obzirom na visine zapriječenih prekršajnih sankcija dostatan mehanizam kontrole građenja, odnosno izvođenja radova sukladno prethodno sastavljenim i potvrđenim projektima i dozvolama, a ne da bi se isto još i dodatno kontroliralo obavljanjem tehničkog pregleda kao uvjetom za izdavanje uporabne dozvole.\nStoga bi isključivanje navedenih kategorija građevina i radova iz režima obveznog izdavanja uporabne dozvole dovelo do značajnog administrativnog i financijskog rasterećenja investitora EKI, a samim time i do ubrzanja razvoja elektorničkih komunikacijskih mreža i usluga.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se prijedlog za izuzimanje od obveze izdavanja uporabne dozvole za predmetne građevine (članak 6. stavak 1. Pravilnika) jer se radi o građevinama koje služi za obavljanje djelatnosti te se stoga za istu sukladno ZOG-u izdaje uporabna dozvola."]
[16,"Jasna Golubić","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Obzirom da u novom čl. 6. st.1. nije naveden i čl. 5. Pravilnika, proizlazi da se za sve radove navedene u čl. 5. izdaje uporabna dozvola, pa tako i primjerice za izvođenje radova:\n-u svrhu drenaže na građevnoj čestici postojeće građevine (čl. 5. st.1. točka 13.)\n- kojima se na postojećoj zgradi dodaju, obnavljaju ili zamjenjuju dijelovi zgrade koji su dio omotača grijanog dijela zgrade...(toplinska izolacija fasade)... (čl. 5. st. 1. točka 10.a.)\n- na izvedbi nenosivog pregradnog zida,  unutar postojeće zgrade koji se izvodi zbog prilagođavanja prostora novim potrebama prema kojima se mijenja organizacija prostora, kojim se ne utječe na ispunjavanje mehaničke otpornosti i stabilnosti i sigurnost u slučaju požara i ne mijenja se usklađenost građevine s lokacijskim uvjetima...\n(primjerice postavljanje nenosivog pregradnog zida kojim se jedna prostorija unutar iste uporabne cjeline/stana organizira u dvije prostorije, formiranje ostave u kuhinji ili hodniku primjerice), (čl. 5. st.1. točka 2.)\nitd...\nZa te i ostale radove iz čl. 5. propisano je i ishođenje potvrda javnopravnih tijela, prijava početka građenja i stručni nadzor građenja.\nPredlažem da se dodatno analiziraju  svi radovi navedeni u čl. 5. pravilnika u smislu osnovanosti propisivanja obveze ishođenja uporabne dozvole, kao i ostalih propisanih obveza za te radove navedenih u čl. 6..","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Za građevine, odnosno radove koji nisu izuzeti od izdavanja uporabne dozvole odredbom članka 6. Pravilnika izdaje se uporabna dozvola. Osnovanost potrebe izdavanja uporabne dozvole već je učinjena predmetnim propisivanjem."]
[17,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","U Članku 4. dodati točku 24. koja glasi:\n24. Transformatorsku stanicu, rasklopno postrojenje  i NN/SN zračnu i kabelsku mrežu do uključivo 20 kV naponskog nivoa.\nObrazloženje: elektroenergetske građevine od posebnog su interesa za RH, a njihova pravodobna izgradnja nužna je za realizaciju investicijskih zahvata u industriji, poljoprivredi,  turizmu i svakodnevnom životu građana. Kašnjenje u izgradnji elektroenergetskih građevina uzrokovano sporošću sudionika u procesu ishođenja građevinske dozvole, a na što ne možemo utjecati,  može dovesti do kašnjenja u izgradnji elektroenergetskih građevina, odnosno u kašnjenju realizacije značajnih investicija te tako investitorima prouzročiti neplanirane i neželjene gubitke. Izgradnja predloženih elektroenergetskih građevina na osnovi glavnog projekta, bila bi jamac pravodobne izgradnje elektroenergetskih objekata koji su preduvjet realizaciji značajnih investicijskih aktivnosti.","Nije prihvaćen","Primljeno na znanje. Nije predmet ovih izmjena i dopuna."]
[18,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","U članku 6. stavku (1)  iza riječi „točke 23.,“ dodaje se tekst „članka 5. točke 14.,16., 17.i 18“ i iza slova „i“ dodaje se riječ „članka“ tako da članak 6. glasi:  \n\n Članak 6. mijenja se i glasi: \n„(1) Za gradnju građevina i izvođenje radova iz članaka 2., 3., 3.a, 4. točke 1. podtočaka c) i d), točke 2., točke 3., točke 4., točke 5., točke 6., točke 7., točke 8., točke 10., točke 11., točke 12. podtočke a), točke 14., točke 17., točke 20., točke 23., članka 5. točke 14. , 16., 17. i 18.  i članka  5.a ovoga Pravilnika ne izdaje se uporabna dozvola. \n(2) Glavni projekti iz članaka 4., 5. i 5.a stavka 2. ovoga Pravilnika za građenje građevina za koje se prema Zakonu o gradnji izdaje uporabna dozvola, osim projekta iz članka 5. točaka 6. i 7. ovoga Pravilnika, moraju sadržavati potvrde javnopravnih tijela propisane posebnim propisima. \n(3) Na izdavanje potvrda iz stavka 2. ovoga članka i na utvrđivanje posebnih uvjeta koje prethodi izdavanju tih potvrda, na odgovarajući se način primjenjuju odredbe Zakona o gradnji kojima je uređeno utvrđivanje posebnih uvjeta i izdavanje potvrda glavnog projekta za građenje građevine za koju se ne izdaje lokacijska dozvola. \n(4) Investitor je dužan prijaviti početak građenja građevina iz članaka 4. i 5.a stavka 2. ovoga Pravilnika i izvođenja radova iz članka 5. ovoga Pravilnika sukladno Zakonu o gradnji. \n(5) Stručni nadzor građenja provodi se nad građenjem građevina iz članaka 4. i 5.a stavka 2. ovoga Pravilnika i nad izvođenjem radova iz članka 5. ovoga Pravilnika, za koje se prema Zakonu o gradnji izdaje uporabna dozvola.“. \n\nObrazloženje: u članku 5. točkama 14., 16., 17. i 18.  radi se o radovima kojima se poboljšavaju temeljni zahtjevi za građevinu, a ne mijenja se usklađenost te građevine s lokacijskim uvjetima u skladu s kojima se izgrađena, već se vrši samo  zamjena zastarjelih dijelova novima. Kako nema promjene lokacijskih uvjeta, a zamjena se odnosi isključivo na dijelove energetskih  građevina , ili se ugrađuje oprema boljih tehmičkih karakteristika radi prijelaza na 20 kV naponsku razinu,  mišljenja smo da za iste nije potrebno ishoditi uporabnu  dozvolu jer je ista ishođena za elektroenergetsku građevinu kao cjelinu.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Osnovanost potrebe izdavanja uporabne dozvole za građevine i radove koji se grade odnosno izvode na temelju ovog Pravilnika već je izvršena te shodno tome sačinjena odredba članka 6. Pravilnika."]