{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Obrazac prethodne procjene za Zakon o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski Telekom d.d. ","PRILOG 1.,\n1. OPĆE INFORMACIJE","Molimo da se razmotre mogućnosti pristupačnije provjere poreznog statusa klijenata, barem velikim poreznim obveznicima. Naime, trenutno n internet stranici porezne uprave postoji samo mogućnost provjere unosom pojedinačnog OIB-a u Aplikaciju za provjeru obveznika u sustavu PDV-a (https://oib.oib.hr/RpoProvjeriObveznikaPdvWeb/u\npit). Takva mogućnost ima određene nedostatke: \n- unos je moguć isključivo pojedinačno unosom OIB-a\n- nepraktično za provjeru više poreznih obveznika i prilikom knjiženja pretporeza kod masovnih transakcija\n- proces provjere poreznog statusa na pojedinačnoj osnovi iziskuje dosta vremena\n- velika mogućnost pogrešaka na strani obračuna PDV-a i korištenja prava na pretporez\n\nKoristimo priliku istaknuti glavne razloge (a) i prednosti (b) uvođenja pristupačnije provjere poreznog statusa, kako slijedi:\n(a)       - veliki porezni obveznici na mjesečnoj razini imaju masovne transakcije sa korisnicima koji jesu ili nisu u sustavu plaćanja poreza na dodanu vrijednost\n- zbog masovnosti transakcija, provjera poreznog statusa svakog poslovnog korisnika prema trenutnoj postavci provjere je izrazito nepraktična\n- digitalizacijom knjige URA, Porezna uprava može detektirati OIB-e onih poreznih obveznika koji nisu u sustavu PDV-a, a koji su greškom zaračunali PDV na računu. Porezni obveznik, primatelj takvog računa, zbog masovnosti transakcija i uslijed digitalizacije u postupku interne administracije računa (zaprimanje, ovjera, knjiženje, plaćanje) može koristiti pretporez na koji nije imao pravo prema Zakonu o PDV-u\n- porezni obveznici mogu ažurirati matične podatke klijenata sa podatkom o poreznom statusu što će im omogućiti uskladbu sa Zakonom o PDV-u \n\n(b)       - smanjenje grešaka kod oporezivanja i korištenja pretporeza što će smanjiti/eliminirati nenamjerne porezne prekršaje\n- digitalizacija provjere poreznog statusa omogućit će točnije mjesečne porezne prijave i pripadajuće izvještaje\n- minimalizacija interakcije poreznih referenata sa poreznim obveznicima na temu ispravnosti knjige URA\n- porezni obveznici mogu imati ažurirane matične podatke svojih klijenata sa ažurnom informacijom o poreznom statusu (izrazito važno jer porezni obveznici ulaze u sustav PDV-a po sili Zakona ukoliko vrijednost isporuka dobara ili obavljenih usluga u prethodnoj ili tekućoj godini bude veća od 300.000,00 kuna sukladno članku 77. Zakona o PDV-u)","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti. Radi se o aplikativnom dijelu problema, ne normativnom. Načelno, podatak je li porezni obveznik u sustavu PDV-a ili nije ne predstavlja poreznu tajnu prema članku 8. OPZ-a, tako da neka nova normativna dorada u ovom području nije nužna, već ćemo razmotriti mogućnosti pristupačnije aplikativne provjere poreznog statusa klijenta."]
[2,"Auto SL 91 d.o.o. Pula","PRILOG 1.,\n2. ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA","Dobro je navedeno: \n-Izmjene i dopune Općeg poreznog zakona nužne su radi ujednačavanja uvjeta poslovanja i osiguranja načela jednakosti i pravednosti za sve poduzetnike.\n-Cilj koji se namjerava kroz četvrti krug porezne reforme postići izmjenama i dopunama OPZ-a je osiguranje jednakih uvjeta poslovanja za sve poduzetnike i podmirivanje obveza u skladu s gospodarskom snagom poreznog obveznika.\nAli?\nMišljenja sam kako je moguće naći mehanizme i velikim dijelom ispuniti \"Cilj\",  ali ostaje pitanje da li , kako i kada će se Državni inspektorat ili drugo nadležno tijelo ozbiljnije provoditi kontrole i utvrđivanje  neregistriranih poslovnih i osobnih djelatnosti koje ostaju uglavnom potpuno  izvan evidencije. Jasno je da takvi subjekti uopće nemaju potrebe za promjenom organizacijskog oblika niti i zanima povoljniji porezni tretman. Ne mislim pri tome na  uobičajene i opće prihvaćene vlastite skromne part time aktivnosti zaposlenika ili osoba koje su u osiguranju i radnom odnosu pa čak su tim radom ponekad u zabrani utakmice sa poslodavce, već na dio radno sposobnog stanovništva koje nije u evidenciji tražitelja posla, nisu zaposleni, imaju traženu struku na tržištu rada.\nOstaje pitanje kako i na koji način privoliti i stimulirati takve osobe za povratak  u radne procese kroz aktivaciju  poduzetništva, obrta odnosno samozapošljavanja ili zapošljavanja.   \nPretpostavka je da takvi statistički podaci ne postoje, nisu dostupni  ili nisu obrađivani.","Primljeno na znanje","Odredbe koje će se Općim poreznim zakonom doraditi srodne su već postojećim odredbama o oporezivanju kod prividnog pravnog posla i oporezivanja prema gospodarskoj biti, jasnije će definirati o kojim se postupanjima konkretno radi. Porezni sustav je kreiran na način da bude jednostavan malim poreznim obveznicima i da administrativna opterećenja ne budu nesrazmjerna. Zbog toga su propisana razna rasterećenja (paušalno oporezivanje, prag za upis u sustav PDV-a, j.d.o.o.). Primjenom navedenih administrativnih rasterećenja pokušava se kombinacijom propisanih odredbi stvoriti privid usklađenosti s poreznim sustavom, čime se narušava porezna disciplina i stabilnost poreznog sustava. Poslovi, koji su po svojim obilježjima nesamostalan rad, sklapaju se kao ugovori o poslovnoj suradnji ili slični ugovori te se time utječe na obračunavanje i plaćanje svih obveza propisanih za dohodak od nesamostalnog rada. Također, porezni obveznici osnivanjem više trgovačkih društava uzastopce koriste pogodnosti više različitih poreznih oblika samo sa svrhom korištenja takvih pogodnosti, odnosno bez prave poslovne svrhe."]
[3,"DENIS PELOZA","PRILOG 1.,\n3. UTVRĐIVANJE ISHODA ODNOSNO PROMJENA","Iz navedenog pod točkom 3. Utvrđivanje ishoda odnosno promjena, cilj je postavljen  uopćeno, a  u točki 3.3. jasno je istaknuto  kako se radi o \"odredbama koje su predviđene za doradu\". \nNije jasno u kojem smjeru odnosno koje su to ključne odredbe i u kojoj mjeri su predviđene za doradu, pa je iznimno teško davati konkretne komentare na prethodne procjene.\n Osim što se očigledno radi o nužnosti  usklađenja OPZ sa drugim izmjenama u okvirima 4. porezne reforme, za pretpostaviti da je nužno izvršiti potrebne izmjene usklađenja sa poslovima koji su moguće dijeom u nadležnosti Državnog inspektorata obzirom da je ključni problem unutar zone poslovanja  obavljanjem  registrirane ili samostalne odnosno paralelno neregistrirane djelatnosti.   \nPod točkom 2. Analiza postojećeg stanja kratko je i jasno opisan problem , iz točke 4. jasno je ko je potrebno donnijeti normativno rješenje kroz donošenje Zakona o izmjenama i opunama Općeg poreznog zakona.","Primljeno na znanje","Odredbe koje će se Općim poreznim zakonom doraditi srodne su već postojećim odredbama o oporezivanju kod prividnog pravnog posla i oporezivanja prema gospodarskoj biti, jasnije će definirati o kojim se postupanjima konkretno radi. Porezni sustav je kreiran na način da bude jednostavan malim poreznim obveznicima i da administrativna opterećenja ne budu nesrazmjerna. Zbog toga su propisana razna rasterećenja (paušalno oporezivanje, prag za upis u sustav PDV-a, j.d.o.o.). Primjenom navedenih administrativnih rasterećenja pokušava se kombinacijom propisanih odredbi stvoriti privid usklađenosti s poreznim sustavom, čime se narušava porezna disciplina i stabilnost poreznog sustava. Poslovi, koji su po svojim obilježjima nesamostalan rad, sklapaju se kao ugovori o poslovnoj suradnji ili slični ugovori te se time utječe na obračunavanje i plaćanje svih obveza propisanih za dohodak od nesamostalnog rada. Također, porezni obveznici osnivanjem više trgovačkih društava uzastopce koriste pogodnosti više različitih poreznih oblika samo sa svrhom korištenja takvih pogodnosti, odnosno bez prave poslovne svrhe."]