{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Obrazac prethodne procjene za Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Kristijan Dubravac","OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O UZGOJU DOMAĆIH ŽIVOTINJA",{"$cut":{"chars":16708,"head":"(1) U Zakonu o uzgoju domaćih životinja (u daljnjem tekstu: Zakon) navodi se da se istim osigurava provedba Uredbe (EU) 2016/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. godine (u daljnjem tekstu: Uredba). Zatim da se u pravni poredak prenose dijelovi Direktiva Vijeća te Odluka Komisije (detalji na str. 2., pasus 3. Prijedloga Zakona).\nTakođer se navodi da se odredbe vezane za uzgoj proširuju na uzgoj peradi i sive pčele (Uredba se odnosi na goveda, svinje, ovce, koze, kopitare).\n\n(2) U uvodu Uredbe se navodi, skraćeno rečeno, kako je tema ove uredbe do sad bila regulirana s nekoliko direktiva ali je implementacijom tih direktiva u zakonodavstvo država članica došlo do razlike standarda u proizvodnji. Pa se u uvodu Uredbe pasus (7) navodi: \"Stoga radi osiguranja jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, primjereno je pojednostaviti pravila Unije utvrđena u tim direktivama.\". \nŽeli se osigurati jedinstvena primjena pravila Unije, odredbe direktiva preciznije formulirati koristeći se dosljednom terminologijom, kako bi se olakšala primjena pravila.\n\nUvod Uredbe pasus (14) glasi: \"Cilj pravila o uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina utvrđenih u ovoj uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih društava koja upravljaju pasminama te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matičnih knjiga i, ako postoje, u različite odlikovne razrede glavnoga dijela. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata.\".\n\nOsobito se ističe uvod Uredbe pasus (12) koji glasi: \"Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare i na njihove zametne proizvode ako se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik, posebno radi trgovine tim uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima unutar Unije, uključujući unutar države članice, ili radi njihova ulaska u Uniju.\" \n\nNa citirani pasus treba nadovezati pasus (49) koji glasi: \"Podrazumijeva se da države članice niti njihova nadležna tijela ne bi trebala koristiti ovu Uredbu kako bi zabranili, ograničili ili ometali korištenje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda za proizvodnju životinja koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik.\"\n\nNavedeno je precizirano Čankom 1. stavak 2. koji glasi: \"Ova Uredba primjenjuje se na uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode kada se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik.\"\n\nZa potrebe Uredbe \"životinja\" znači: govedo, svinja, ovca, koza kopitar.\n\nDakle donositelj Uredbe ne regulira korištenje životinja koje se ne namjeravaju upisati kao uzgojno valjane životinje. Ne brani korištenje ili trgovinu ni uzgojno valjanih životinja, ni onih koje možda nisu ni uzgojno valjane ukoliko se ne namjeravaju upisati kao uzgojno valjane životinje. Ni nekom drugom odlukom tijela EU ne propisuje se korištenje peradi i sive pčele na način kako se to traži Prijedlogom Zakona.\n\n(3) Jedina obaveza RH koja proizlazi iz Uredbe je provesti Uredbu (npr. odrediti nadležno, službene kontrole, ...).\n\nMeđutim Zakon sadrži niz dodatnih odredbi koje su kontradiktorne s Uredbom, kontradiktorne Zakona, nejasne, neodređene, ograničavajuće i diskriminirajuće za subjekte koji se bave proizvodnjom životinja.\n\n (4) Zakon je uvelike nejasan i kontradiktoran u pogledu razlikovanja pojmova: \"uzgojno valjana životinja\"-uzgojno valjana životinja čiste pasmine "}},"Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Osim odredbi kojima se uređuje provedba europskog zakonodavstva, Zakonom o uzgoju domaćih životinja, proširene su odredbe vezane uz uzgoj na perad (kokoši, pure, patke, guske) i sivu pčelu (Apis mellifera carnica). \nUzgojno valjana životinja je matična životinja čiste pasmine upisana u matičnu knjigu, čiji su roditelji, djedovi i bake upisani u matičnu knjigu iste pasmine. Isto tako, uzgojno valjana životinja je životinja čiste pasmine ili križana poznatih roditelja. Kod izvornih i zaštićenih pasmina uzgojno su valjane životinje koje zadovoljavaju kriterije za tu pasminu. Ista pravila se primjenjuju za matično jato čiste pasmine ili hibrid upisan u središnji popis matičnih jata. \nUzgojno valjane životinje (čistih pasmina ili hibridne) koje sudjeluju u uzgojnom programu upisuju se u matičnu knjigu ili upisnik, uključujući informacije o njihovim precima i, ovisno o uzgojnim ciljevima navedenima u uzgojnom programu, podvrgavaju se testiranju rasta i razvoja ili bilo kojoj drugoj procjeni koji dovode do bilježenja podataka o osobinama u vezi s ciljevima tog uzgojnog programa. Ako je tako utvrđeno u uzgojnom programu, genetsko vrednovanje provodi se kako bi se procijenila uzgojna vrijednost životinja koje se prema tome mogu rangirati. Na tim se uzgojnim vrijednostima i rezultatima testiranja rasta i razvoja kao i genealoškim informacijama temelje uzgoj i selekcija.\nUdruga uzgajivača interesna je skupina uzgajivača, čiji je osnovni cilj genetsko unapređivanje domaćih životinja provođenjem uzgojnog programa. Registar ili upisnik uzgajivača uzgojno valjanih životinja vodi ovlaštena ustanova ili odobreno uzgojno udruženje, što je bilo definirano Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o stočarstvu još 2003. godine („Narodne novine“ broj 151/03). \nPrilogom I. Dijelom 1. točkom B Uredbe (EU) 2016/1012 Europskog Parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, Direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja propisano je između ostalog da udruge uzgajivača moraju imati dovoljan broj uzgajivača koji sudjeluju u svakom od njihovih uzgojnih programa, da utvrđuju prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima te prava i obveze uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije. \nUvjeti za smještaj pčelinjaka, način preseljenja pčela te drugi uvjeti vezani uz zaštitu, držanje i iskorištavanja pčela propisuju se u Republici Hrvatskoj od 1998. godine, slično kao i u drugim Europskim zemljama. Postojanjem pravne regulative u ovom području osigurava se zaštita zdravlja ljudi i životinja, a ujedno se osiguravaju transparentni uvjeti za pravilan smještaj pčelinjih zajednica. Smještaj pčelinjih zajednica na privatnim posjedima mora udovoljiti minimalnim zahtjevima na način da ne smiju ugrožavati pčele drugih pčelara bilo širenjem bolesti ili grabeži. Isto tako, smještajem na privatnim površinama, pčele ne smiju ugrožavati ljude u korištenju javnih površina ili površina drugih privatnih vlasnika. Planiranim izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja ne zadire se u pravo vlasništva."]