{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":2,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":13,"n_cols":6,"rows_kept":13,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o prijedlogu Pravilnika o ciljevima i mjerama očuvanja ciljnih vrsta ptica u područjima ekološke mreže"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Javna ustanova \"Priroda\""," ","Komentar se odnosi na mjeru zaštite navedenu u POP području „HR1000033 Kvarnerski otoci“ za vrstu bjeloglavi sup koja glasi: „Ne dopušta se sidrenje i plovidba svih vrsta plovila na udaljenosti od 200 m od poznatih obalnih gnjezdilišta, hranilišta i odmorišta supova“.\nU navedenoj mjeri zaštite spominje se pojam hranilište za bjeloglave supove. Obzirom na poznate lokacije registriranih hranilišta za bjeloglave supove, iste se ne nalaze uz more, pa smatramo suvišnim pojam hranilište vezivati uz sidrenje i plovidbu. \nOvim putem predlažemo dodati novu zasebnu mjeru očuvanja vezanu isključivo uz hranilišta za bjeloglave supove, koja bi glasila: „Nije dopuštena provedba zahvata i/ili aktivnosti (radnji) u blizini registriranih hranilišta za bjeloglave supove, a koje mogu imati negativni utjecaj na funkcioniranje istih“.\nNadalje, kao Ustanova koja temeljem Zakona o zaštiti prirode upravlja ornitološkim rezervatima u kojima se supovi gnijezde i ekološkom mrežom, te provodi monitoring gnijezdeće populacije i nadzor navedenih rezervata, uzimajući u obzir dosadašnje iskustvo, mišljenja smo da je provedba navedene mjere zabrane sidrenja i plovidbe svih vrsta plovila na udaljenosti od 200 metara od poznatih gnjezdilišta i odmorišta supova, u praksi nažalost vrlo upitna.\nUzimajući u obzir navedno, u cilju nadzora i sankcioniranja provedbe ove mjere, da li donositelj ovog pravilnika, smatra da je svaka plovidba i sidrenje na udaljenosti manjoj od 200 metara od poznatih gnjezdilišta i odmorišta supova, ujedno i namjerno uznemiravanje strogo zaštićene vrste (članka 153. stavak 2. ZZP ) i podliježe kažnjavanju temeljem Zakona o zaštiti prirode, članak 228. stavak 1., alineja 28.?\nTakođer ovim putem ukazujemo i na regulative i propise iz područja pomorskog prometa, koji definiraju više vrsta plovnih objekata, koji već prema zadanoj klasifikaciji, imaju različito definirana ograničenja u plovidbi vezano uz približavanje obali (50, 150, 300, u metrima). U tom smislu zanima nas, da li predloženi pravilnik svojim donošenjem automatski isključuje (poništava) navedena ograničenja u plovidbi iz pomorskih propisa, uz poznata gnjezdilišta i odmorišta supova? \nZaštitnu mjeru „na dionicama postojećih dalekovoda na kojima se na temelju praćenja potvrdi povećani rizik od kolizije i elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica;“ nadopuniti da glasi „na dionicama postojećih dalekovoda na kojima se na temelju slučajnih pronalazaka i/ili praćenja potvrdi povećani rizik od kolizije i elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica;“ (ovaj prijedlog predlažemo osim kod bjeloglavog supa, izmjeniti i kod ostalih vrsta ptice u POP područjima Kvarnerski otoci, Gorski kotar i sjeverna Lika te području Učka i Ćićarija)","Djelomično prihvaćen","Primjedbe se djelomično prihvaćaju a detaljno obrazloženje slijedi:\nKomentar se odnosi na mjeru zaštite navedenu u POP području „HR1000033 Kvarnerski otoci“ za vrstu bjeloglavi sup koja glasi: „Ne dopušta se sidrenje i plovidba svih vrsta plovila na udaljenosti od 200 m od poznatih obalnih gnjezdilišta, hranilišta i odmorišta supova“.\nU navedenoj mjeri zaštite spominje se pojam hranilište za bjeloglave supove. Obzirom na poznate lokacije registriranih hranilišta za bjeloglave supove, iste se ne nalaze uz more, pa smatramo suvišnim pojam hranilište vezivati uz sidrenje i plovidbu. \n• Prihvaća se. Mjera očuvanja izmijenjena je na način da glasi: „Ne dopušta se sidrenje i plovidba svih vrsta plovila na udaljenosti od 200 m od poznatih obalnih gnjezdilišta i odmorišta supova“.\n\nOvim putem predlažemo dodati novu zasebnu mjeru očuvanja vezanu isključivo uz hranilišta za bjeloglave supove, koja bi glasila: „Nije dopuštena provedba zahvata i/ili aktivnosti (radnji) u blizini registriranih hranilišta za bjeloglave supove, a koje mogu imati negativni utjecaj na funkcioniranje istih“.\n• Ne prihvaća se. Predložena mjera je nejasna i nedorečena.\n\nNadalje, kao Ustanova koja temeljem Zakona o zaštiti prirode upravlja ornitološkim rezervatima u kojima se supovi gnijezde i ekološkom mrežom, te provodi monitoring gnijezdeće populacije i nadzor navedenih rezervata, uzimajući u obzir dosadašnje iskustvo, mišljenja smo da je provedba navedene mjere zabrane sidrenja i plovidbe svih vrsta plovila na udaljenosti od 200 metara od poznatih gnjezdilišta i odmorišta supova, u praksi nažalost vrlo upitna.\nUzimajući u obzir navedno, u cilju nadzora i sankcioniranja provedbe ove mjere, da li donositelj ovog pravilnika, smatra da je svaka plovidba i sidrenje na udaljenosti manjoj od 200 metara od poznatih gnjezdilišta i odmorišta supova, ujedno i namjerno uznemiravanje strogo zaštićene vrste (članka 153. stavak 2. ZZP ) i podliježe kažnjavanju temeljem Zakona o zaštiti prirode, članak 228. stavak 1., alineja 28.?\nTakođer ovim putem ukazujemo i na regulative i propise iz područja pomorskog prometa, koji definiraju više vrsta plovnih objekata, koji već prema zadanoj klasifikaciji, imaju različito definirana ograničenja u plovidbi vezano uz približavanje obali (50, 150, 300, u metrima). U tom smislu zanima nas, da li predloženi pravilnik svojim donošenjem automatski isključuje (poništava) navedena ograničenja u plovidbi iz pomorskih propisa, uz poznata gnjezdilišta i odmorišta supova?\n• Primljeno na znanje. Ministarstvo će pokrenuti konzultacije s Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture kako bi se pronašlo odgovarajuće rješenje te će po potrebi izmijeniti na provedivi način, a s ciljem očuvanja povoljnog stanja ciljne vrste.\n\nZaštitnu mjeru „na dionicama postojećih dalekovoda na kojima se na temelju praćenja potvrdi povećani rizik od kolizije i elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica;“ nadopuniti da glasi „na dionicama postojećih dalekovoda na kojima se na temelju slučajnih pronalazaka i/ili praćenja potvrdi povećani rizik od kolizije i elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica;“ (ovaj prijedlog predlažemo osim kod bjeloglavog supa, izmjeniti i kod ostalih vrsta ptice u POP područjima Kvarnerski otoci, Gorski kotar i sjeverna Lika te području Učka i Ćićarija)\n• Djelomično se prihvaća. Mjera očuvanja izmijenjena je na način da glasi: „na dionicama postojećih dalekovoda te na stupnim mjestima na kojima se utvrdi povećani rizik ili stradavanja od kolizije i/ili elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica;“"]
[2,"SANJA BARIŠIĆ"," ","Cilj očuvanja populacije zlatovrane u POP području HR100002 Ravni kotari potrebno je uskladiti s novim podacima o veličini populacije navedenim u Stručnoj podlozi za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom (Tutiš i sur., 2019) i povećati na 64-78 parova. Sukladno navedenoj Stručnoj podlozi u Pravilnik je potrebno unijeti detaljne mjere koje je potrebno provoditi u cilju očuvanje staništa zlatovrane u POP-u Ravni kotari. Na primjer, potrebno je striktno zabraniti paljenje vatre u pojasu od 200 m oko drvoreda topola, potrebno je razraditi detaljne mjere kojima će se osigurati očuvanje ekstenzivno korištenih travnjaka te heterogenost staništa, za ključne lokacije za zlatovranu potrebno je kvantitativno opisati poželjno stanje staništa uzimajući u obzir trenutno stanje.\n\nTutiš, V., Barišić, S., Radović, J., Ćiković D., Kralj, J. (2019): Stručna podloga za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom. Zavod za ornitologiju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Zagreb","Djelomično prihvaćen","Primjedbe se djelomično prihvaćaju a detaljno obrazloženje slijedi:\nCilj očuvanja populacije zlatovrane u POP području HR1000024 Ravni kotari potrebno je uskladiti s novim podacima o veličini populacije navedenim u Stručnoj podlozi za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom (Tutiš i sur., 2019.) i povećati na 64-78 parova. \n• Prihvaća se. Cilj očuvanja za populaciju zlatovrane (Coracias garrulus) u POP HR1000024 Ravni kotari izmijenjen je na način da glasi: „Očuvana populacija i staništa za gniježđenje (mozaična staništa s ekstenzivno korištenim travnjacima i oranicama s plodoredom, te drvoredima i pojedinačnim stablima topola) za održanje gnijezdeće populacije od  64-78 p.“ \n\nSukladno navedenoj Stručnoj podlozi u Pravilnik je potrebno unijeti detaljne mjere koje je potrebno provoditi u cilju očuvanje staništa zlatovrane u POP-u Ravni kotari. Na primjer, potrebno je striktno zabraniti paljenje vatre u pojasu od 200 m oko drvoreda topola, potrebno je razraditi detaljne mjere kojima će se osigurati očuvanje ekstenzivno korištenih travnjaka te heterogenost staništa, za ključne lokacije za zlatovranu potrebno je kvantitativno opisati poželjno stanje staništa uzimajući u obzir trenutno stanje.\n• Djelomično se prihvaća. Mjera očuvanja izmijenjena je na način da glasi: “nije dopušteno paljenje vegetacije u pojasu 200 m oko drvoreda topola.”."]
[3,"Vlatko Rožac"," ","Mjere očuvanja za ciljnu vrstu štekavac (Haliaeetus albicilla) potrebno je uskladiti s Akcijskim planom za očuvanje štekavca (Haliaeetus albicilla) duž rijeke Dunav. Sukladno tome, cilj 23. Akcijskog plana navodi kako je potrebno osigurati mir u zoni minimalno 300 m od gnijezda tijekom sezone gniježđenja. Ovu je mjeru stoga potrebno primijeniti za cijelu Ekološku mrežu. Dodatno, cilj 18. navodi povećanje postojećih zaštitnih zona. Što podrazumijeva, da se u slučajevima područja gdje su zone zaštite veće, one ne smiju smanjivati.\nZa štekavca u području HR1000016, Podunavlje i donje Podravlje, navedeni cilj očuvanja je: „Očuvana populacija i staništa (stare šume, vodena staništa, šaranski ribnjaci) za održanje gnijezdeće populacije od 48-52 p.“. To smatram premalim brojem, jer na temelju dosadašnjeg dugogodišnjeg monitoringa gnijezdeće populacije Štekavaca u Parku prirode Kopački rit, procijenjeni broj parova je 70.\nSukladno prethodnim komentarima, za ciljnu vrstu crna roda (Ciconia nigra) bilo bi dobro odrediti jednake zone zaštite.","Djelomično prihvaćen","Primjedbe se djelomično prihvaćaju a detaljno obrazloženje slijedi:\nMjere očuvanja za ciljnu vrstu štekavac (Haliaeetus albicilla) potrebno je uskladiti s Akcijskim planom za očuvanje štekavca (Haliaeetus albicilla) duž rijeke Dunav. Sukladno tome, cilj 23. Akcijskog plana navodi kako je potrebno osigurati mir u zoni minimalno 300 m od gnijezda tijekom sezone gniježđenja. Ovu je mjeru stoga potrebno primijeniti za cijelu Ekološku mrežu. Dodatno, cilj 18. navodi povećanje postojećih zaštitnih zona. Što podrazumijeva, da se u slučajevima područja gdje su zone zaštite veće, one ne smiju smanjivati.\n• Djelomično se prihvaća. Cilj očuvanja za populaciju štekavca (Haliaeetus albicilla) u POP HR1000016 Podunavlje i donje Podravlje izmijenjen je na način da glasi: „Očuvana populacija i staništa (stare šume, vodena staništa, šaranski ribnjaci) za održanje gnijezdeće populacije od 70-75 p“.\n\nZa štekavca u području HR1000016, Podunavlje i donje Podravlje, navedeni cilj očuvanja je: „Očuvana populacija i staništa (stare šume, vodena staništa, šaranski ribnjaci) za održanje gnijezdeće populacije od 48-52 p.“. To smatram premalim brojem, jer na temelju dosadašnjeg dugogodišnjeg monitoringa gnijezdeće populacije Štekavaca u Parku prirode Kopački rit, procijenjeni broj parova je 70.\n•  Vezano uz primjedbu za osiguranje mira u zoni minimalno 300 m od gnijezda štekavca (Haliaeetus albicilla) – ne prihvaća se: mjera očuvanja dogovorena je prilikom pripreme mreže Natura 2000 na Radnoj skupini za utvrđivanje šumskih Natura 2000 područja u Hrvatskoj. 100 m predstavlja minimum, što znači da se u osnovama po potrebi može propisati i više. Temeljem Izvješća o napretku i provedbi mjera sukladno Direktivi o pticama i glavnim utjecajima tih mjera za razdoblje 2013.-2018. - članak 12. Direktive o pticama, dugoročni i kratkoročni trend gnijezdeće populacije štekavca u RH je pozitivan, a populacija stabilna. \n\nSukladno prethodnim komentarima, za ciljnu vrstu crna roda (Ciconia nigra) bilo bi dobro odrediti jednake zone zaštite.\n• Također, vezano uz primjedbu za određivanje jednake zone zaštite za ciljnu vrstu crna roda (Ciconia nigra) kao i za ciljnu vrstu štekavac – ne prihvaća se: mjera očuvanja dogovorena je prilikom pripreme mreže Natura 2000 na Radnoj skupini za utvrđivanje šumskih Natura 2000 područja u Hrvatskoj. 100 m predstavlja minimum, što znači da se u osnovama po potrebi može propisati i više."]
[4,"BORIS ŠTROMAR"," ","Ponukan nekim komentarima koje sam dobio u vezi svjetlosnog onečišćenja i utjecaju na ptice u područjima ekološke mreže, moram napomenuti neke važne stvari. Ekološka mreža, prema informacijama HAOPa, obuhvaća 36,73% kopnenog teritorija i 15,42% obalnog mora. Svjetlosno onečišćenje kao takvo nije problem samo gradova. Svjetlosno onečišćenje ne poznaje granice ekološke mreže, a mnoga područja pod ekološkom mrežom uključuju gradove, prometnice, i druga područja s brojnim izvorima svjetlosti koja se vide desecima kilometara uokolo, i znatno smetaju pticama - u prethodnom komentaru su navedena istraživanja. Nadalje, postoje brojni primjeri izvora svjetlosnog onečišćenja unutar samih područja ekološke mreže, kao što je npr. uvala Čikat na Malom Lošinju gdje je rasvjetom hotela Bellevue i okolnih vila u potpunosti uništen noćni krajobraz, a time i ugrožen cjelokupni ekosustav. Pogledati fotografiju hotela na poveznici http://www.ekorasvjeta.net/wp-content/uploads/20\n18/10/Cikat_HDR.jpg te dvorišta vile http://www.ekorasvjeta.net/wp-content/uploads/20\n19/02/%C4%8Cikat_03.jpg Još jedan primjer je rasvjeta na autocesti koja obasjava čak i Tulove grede http://www.ekorasvjeta.net/wp-content/uploads/20\n19/02/A1-ispred-tunela-Sv.-Rok-Ravni-kotari-Vink\no-Pesic.jpg a vrlo često imamo i osvijetljene reklamne panoe koji također rade ogromnu štetu. Problem svjetlosnog onečišćenja kao negativnog utjecaja na ptice jedan je od najlakše rješivih - zabranom korištenja osvijetljenih reklamnih panoa unutar mreže i zabranom dekorativne rasvjete fasada, krajobrazne rasvjete i svjetlosnih snopova.\n\nOvo vam je pogled na Murter i Kornate koji su u ekološkoj mreži: http://www.ekorasvjeta.net/wp-content/uploads/20\n19/02/Pogled-s-Kamenjaka-na-Murter-Kornate-Vinko\n-Pesic.jpg U ekološkoj mreži je također i uvala Zrće gdje se svjetlosni snopovi disko klubova vide s cijelog Paga, a u ekološkoj mreži je 15.42% obalnog mora po kojem se šepure ovakve jahte: http://www.ekorasvjeta.net/wp-content/uploads/20\n19/08/IMG_6385r.jpg \n\nNa kraju, ako i smatrate da je svjetlosno onečišćenje manji problem od npr. krivolova, to nije razlog da se u potpunosti zanemaruje, kao što je slučaju ovom pravilniku.","Djelomično prihvaćen","Primjedba se djelomično prihvaća. Vezano uz svjetlosno onečišćenje, za vrste za koje postoje istraživanja o utjecajima temeljem Planova upravljanja vrstama s akcijskim planovima očuvanja vrste (PUAP) dodana je mjera očuvanja “utvrditi izvore svjetlosnog onečišćenja koji negativno utječu na ciljnu vrstu te ih odgovarajuće sanirati;”, a za ostale vrste mogući utjecaji i potrebne mjere sagledavat će se kroz postupak ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu, kao i primjenom odredbi Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja (Narodne novine, broj 14/19)."]
[5,"Zdenko Mlinar"," ","Doista je zabrinjavajuće da se u ciljevima nigdje ne spominje problematika svjetlosnog onečišćenja, kao niti potreba prevencije njene pojavnosti. Postoje nebrojene studije, kao što je g. Štromar naveo, koje ističu problematiku, kratkoročne i dugoročne posljedice, ali izgleda da u Hrvatskoj tih problema nema, kao niti mnogih drugih - najlakše je okrenuti glavu. Neki su tako \"banalan\" problem poput svjetlosnog onečišćenja vjerojatno predvidjeli u \"mjerama očuvanja\", no u tako nejasno definiranim mjerama se najčešće izgubi bit, pa na kraju i konkretne mjere.","Djelomično prihvaćen","Primjedba se djelomično prihvaća. Vezano uz svjetlosno onečišćenje, za vrste za koje postoje istraživanja o utjecajima temeljem Planova upravljanja vrstama s akcijskim planovima očuvanja vrste (PUAP) dodana je mjera očuvanja “utvrditi izvore svjetlosnog onečišćenja koji negativno utječu na ciljnu vrstu te ih odgovarajuće sanirati;”, a za ostale vrste mogući utjecaji i potrebne mjere sagledavat će se kroz postupak ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu, kao i primjenom odredbi Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja (Narodne novine, broj 14/19)."]
[6,"BORIS ŠTROMAR"," ","Nevjerojatno je da se u pravilniku apsolutno nigdje ne spominje umjetna rasvjeta i mjere zaštite protiv svjetlosnog onečišćenja. Već odavno je poznat negativan učinak svjetlosnog onečišćenja na ptice - postoje članci poput ovog iz 1918. \"The Destruction of Birds at the Lighthouses on the Coast of California\" https://www.jstor.org/stable/1362354?seq=1#refer\nences_tab_contents a procjena je da u Sjevernoj Americi godišnje pogine 600 milijuna ptica: https://www.ecowatch.com/birds-killed-skyscraper\ns-light-pollution-2634222993.html To se naročito odnosi na ptice selice, a Hrvatska je u središtu Europe, svjetlosno najonečišćenijeg kontinenta na svijetu, te na putu ptica selica: \"Light pollution is greatest within migration passage areas for nocturnally-migrating birds around the world\" https://www.nature.com/articles/s41598-018-21577\n-6 gdje je navedeno:\n\nAt a fine scale, negative consequences have been demonstrated for birds during nocturnal migratory flight. Point sources of ALAN disorient and attract birds actively engaged in migration to the extent that birds can be “trapped” by bright sources of ALAN when migrating over urban areas. High-intensity urban light installations can dramatically alter multiple behaviors of nocturnally migrating birds even to distances of several kilometers from the source Migrants will slow down their flight speed, start circling the light source, and call more frequently near the lights. It is well known that bird mortality due to collisions with buildings is related to light emissions from the buildings. The influence of ALAN on migratory birds also reaches beyond the extent of urban areas. Artificial lights can be perceived from beyond the point sources, particularly during overcast nights. Birds aloft will perceive skyglow from even farther away depending on their flight height. Previous research has shown that migrating birds orient towards the skyglow of urban areas, particularly juveniles.\n\nOdavno se zna i da umjetna rasvjeta potiče promjenu u glasanju ptica pjevica u zoru i sumrak, ali i ranije parenje i lijeganje jaja: \"Light pollution alters the phenology of dawn and dusk singing in common European songbirds\" https://royalsocietypublishing.org/doi/full/10.1\n098/rstb.2014.0126 Postoje i istraživanja koja pokazuju utjecaj čak i malih nivoa osvjetljenja (0.3 lux) na reproduktivni sustav ptica: https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.\n1371/journal.pone.0085069 \"As expected, control birds kept under dark nights exhibited two regular testicular and testosterone cycles during the two-year experiment. Control urban birds developed testes faster than their control rural conspecifics. Conversely, while in the first year blackbirds exposed to light at night showed a normal but earlier gonadal cycle compared to control birds, during the second year the reproductive system did not develop at all.\"\n\nDa ne nabrajam dalje, još istraživanja ima ovdje: https://www.ufz.de/index.php?en=37975 te općenito o utjecajima svjetlosnog onečišćenja ovdje: https://www.the-scientist.com/features/the-vanis\nhing-night--light-pollution-threatens-ecosystems\n-64803 i naravno na webu ekorasvjeta.net http://www.ekorasvjeta.net/svjetlosno_oneciscenj\ne/popis-znanstvenih-istrazivanja-o-svjetlosnom-o\nneciscenju/\n\nFascinatno je da se u Hrvatskoj apsolutno nitko ne bavi problematikom utjecaja svjetlosnog onečišćenja na ptice. Iako u Hrvatskoj imamo Zakon o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja, u njemu nema specifičnih mjera za za zaštitu ptica i drugih živih bića, pa bi to svakako trebalo definirati u ovom pravilniku. Neke od iznimno lako provedivih mjera su: zabrana postavljanja reklama s vlastitom ili vanjskom rasvjetom; gašenje reflektora malih lokalnih sportskih igrališta do 22 h (mnoga svijetle cijelu noć, a da ih nitko ne koristi); kontrola i potpuna zabrana korištenja svjetlosnih snopova (naročito ljeti kod lokalnih disco/noćnih klubova); na ključnim mjestima hitna modifikacija nagiba javne rasvjete tako da ne svijetle prema horizontu ili iznad njega; na ključnim mjestima izvan naselja potpuno gašenje javne rasvjete nakon 23h (što je već u dobrovoljnoj praksi u mnogim općinama kao mjera uštede potrošnje el. energije.; zabrana \"dekorativne\" donje rasvjete na jahtama na Jadranu; na ključnim mjestima zabrana građevinskih radova uz snažne reflektore tijekom noći; korištenje svjetiljki minimalno potrebne snage te korelirane temperature boje svjetlosti najviše 2200K.\n\nApeliram na sve ornitologe, znanstvenike i udruge, da čim prije reagiraju i u svoja istraživanja uključe i problematiku svjetlosnog onečišćenja, jer čini se kao da se pravimo da ono ne postoji i nema nikakav utjecaj na ptice, dok je u svijetu već odavno poznato da su zbog toga ptice izuzetno ugrožene.","Djelomično prihvaćen","Primjedba se djelomično prihvaća. Vezano uz svjetlosno onečišćenje, za vrste za koje postoje istraživanja o utjecajima temeljem Planova upravljanja vrstama s akcijskim planovima očuvanja vrste (PUAP) dodana je mjera očuvanja “utvrditi izvore svjetlosnog onečišćenja koji negativno utječu na ciljnu vrstu te ih odgovarajuće sanirati;”, a za ostale vrste mogući utjecaji i potrebne mjere sagledavat će se kroz postupak ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu, kao i primjenom odredbi Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja (Narodne novine, broj 14/19)."]
[7,"PP Orahovica d.o.o."," ,\nO CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA PTICA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE","Dugotrajna nemogućnosti punjenja i zaprimanja vode na ribnjacima nije usko vezana za proglašenje elementarne nepogode . Naime, ukoliko je voda u kanalu na razini ispod nivoa vode u ribnjaku, voda se ne može zahvaćati, takvo stanje može trajati i po dva mjeseca, a elementarna nepogoda ne mora biti proglašena. Ukoliko će izuzeće ovisiti o proglašenju elementarne nepogode, molimo MZOE i MP da se napravi Naputak prema općinama, gradovima i županijama, ako više od 30 dana nije moguće zahvatiti vodu u ribnjak radi niskih vodostaja u kanalima, da se proglasi elementarna nepogoda za ribnjake.","Nije prihvaćen","Primjedba nije prihvaćena. Za sve ribnjake uneseno je izuzeće vezano uz proglašenje prirodne nepogode zbog suše. Ministarstvo će informirati jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave koje unutar svog administrativnog područja imaju ribnjake, o vrijednostima i značaju očuvanja funkcionalnosti ribnjaka kao područja važnih za očuvanje bioraznolikosti pa tako i ciljnih vrsta i ciljnih stanišnih tipova ekološke mreže Natura 2000 te im predložiti da proglase elementarnu nepogodu za ribnjake ako više od 30 dana nije moguće zahvatiti vodu u ribnjak radi niskih vodostaja."]
[8,"Vesna Tutiš"," ,\nO CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA PTICA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE","Cilj očuvanja populacije zlatovrane u POP području HR100002 Ravni kotari potrebno je uskladiti s novim podacima o veličini populacije navedenim u stručnoj podlozi za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom i povećati na 64-78 parova. Kod mjera očuvanja potrebno je dodati: osigurati poticaje za očuvanje ekstenzivno korištenih travnjaka. (referenca: Vesna Tutiš, Sanja Barišić, Jasminka Radović, Davor Ćiković, Jelena Kralj (2019): Stručna podloga za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom. Projekt OPKK 2014.-2020. \"Izrada prijedloga planova upravljanja strogo zaštićenim vrstama (s akcijskim planovima)“. Zavod za ornitologiju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Zagreb).","Djelomično prihvaćen","Primjedbe se djelomično prihvaćaju a detaljno obrazloženje slijedi:\nCilj očuvanja populacije zlatovrane u POP području HR100002 Ravni kotari potrebno je uskladiti s novim podacima o veličini populacije navedenim u stručnoj podlozi za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom i povećati na 64-78 parova. \n• Prihvaća se. Cilj očuvanja za populaciju zlatovrane (Coracias garrulus) u POP HR1000024 Ravni kotari izmijenjen je na način da glasi: „Očuvana populacija i staništa za gniježđenje (mozaična staništa s ekstenzivno korištenim travnjacima i oranicama s plodoredom, te drvoredima i pojedinačnim stablima topola) za održanje gnijezdeće populacije od  64-78 p.“ \n\nKod mjera očuvanja potrebno je dodati: osigurati poticaje za očuvanje ekstenzivno korištenih travnjaka. (referenca: Vesna Tutiš, Sanja Barišić, Jasminka Radović, Davor Ćiković, Jelena Kralj (2019): Stručna podloga za prijedlog Plana upravljanja zlatovranom s akcijskim planom. Projekt OPKK 2014.-2020. \"Izrada prijedloga planova upravljanja strogo zaštićenim vrstama (s akcijskim planovima)“. Zavod za ornitologiju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Zagreb).\n• Ne prihvaća se. Osiguranje poticaja nije svrha ovog pravilnika. Provedba propisanih mjera očuvanja omogućuje i očuvanje ekstenzivno korištenih travnjaka."]
[9,"HGK"," ,\nO CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA PTICA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE","Sekcija za toplovodni uzgoj Grupacije akvakulture HGK smatra da je potrebno izmijeniti Prilog I. Prijedloga pravilnika te u tom smislu predlaže sljedeće:\n\nPRIJEDLOG 1:\nKošnju obalne vegetacije (trska i rogoz) te uklanjanje i košnju plutajuće vegetacije obavljati izvan sezone gniježđenja od 15. kolovoza do 15. travnja, osim na području hranidbenih linija gdje je košnja dopuštena prema potrebi. Obalna vegetacija obuhvaća pojas vegetacije unutar proizvodne table ribnjaka uz nasipe, i to 5 metara na tablama površine do 10 ha, odnosno 10 metara na tablama površine preko 10 ha.\nOBRAZLOŽENJE 1:\nKod zabrane košnje vegetacije na svim ribnjacima treba izuzeti hranidbene linije, u suprotnom ribnjak gubi svoju funkciju proizvodnje ribe jer nema mogućnosti hranidbe. Širina pojasa obalne vegetacije ovisi o površini proizvodne table.\n\nPRIJEDLOG 2:\nna svakom šaranskom ribnjačarstvu: najmanje trećina ukupne proizvodne površine tijekom cijele godine mora biti u potpunosti ispunjena vodom. \nOBRAZLOŽENJE 2:\nDa bi se riba mogla izloviti i tabla pripremiti za ponovno punjenje vodom, potrebno je prvo ispustiti svu vodu, a nakon izlova ribe napraviti agrotehničke mjere pa se ova mjera treba gledati sa osnove ukupne proizvodne površine.  \n\nPRIJEDLOG 3:\nIznimno, ispunjenost ukupne proizvodne površine vodom može biti i manja ako je proglašena prirodna nepogoda zbog suše sukladno posebnom propisu o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda ili kod niskih vodostaja Drave i Dunava. \nOBRAZLOŽENJE 3:\nRadi specifičnosti punjenja pojedinih ribnjaka ovo je potrebno nadopuniti kod svake iznimke vezane za ispunjenost ribnjaka vodom.\n\nPRIJEDLOG 4:\nnajmanje 5% ukupne proizvodne površine mora biti prekriveno močvarnom vegetacijom (trščaci, rogozici);\nOBRAZLOŽENJE 4:\nNa pojedinim ribnjačarskim tablama prirodno nema močvarne vegetacije, na pojedinim tablama je ona vrlo rijetka pa nema funkciju staništa niti osigurava povoljne uvjete za gniježđenje, dok je na dijelovima razvijena upravo na način da predstavlja povoljne stanišne uvjete i uvjete za gniježđenje pa se ova mjera treba gledati sa osnove ukupne površine ribnjaka…..u suprotnom očekivani ciljevi neće biti ispunjeni.","Djelomično prihvaćen","Primjedbe se djelomično prihvaćaju a detaljno obrazloženje slijedi:\nSekcija za toplovodni uzgoj Grupacije akvakulture HGK smatra da je potrebno izmijeniti Prilog I. Prijedloga pravilnika te u tom smislu predlaže sljedeće:\nPRIJEDLOG 1:\nKošnju obalne vegetacije (trska i rogoz) te uklanjanje i košnju plutajuće vegetacije obavljati izvan sezone gniježđenja od 15. kolovoza do 15. travnja, osim na području hranidbenih linija gdje je košnja dopuštena prema potrebi. Obalna vegetacija obuhvaća pojas vegetacije unutar proizvodne table ribnjaka uz nasipe, i to 5 metara na tablama površine do 10 ha, odnosno 10 metara na tablama površine preko 10 ha.\nOBRAZLOŽENJE 1:\nKod zabrane košnje vegetacije na svim ribnjacima treba izuzeti hranidbene linije, u suprotnom ribnjak gubi svoju funkciju proizvodnje ribe jer nema mogućnosti hranidbe. Širina pojasa obalne vegetacije ovisi o površini proizvodne table.\n• Djelomično se prihvaća. Mjera očuvanja izmijenjena je na način da glasi: “košnju obalne vegetacije (trska i rogoz) te uklanjanje i košnju plutajuće vegetacije obavljati izvan sezone gniježđenja od 15. kolovoza do 15. travnja, izuzev hranidbenih linija koje je potrebno održavati tijekom cijele vegetacijske sezone i to na način da se ne uništavaju gnijezda čigri;“ \n\nPRIJEDLOG 2:\nna svakom šaranskom ribnjačarstvu: najmanje trećina ukupne proizvodne površine tijekom cijele godine mora biti u potpunosti ispunjena vodom. \nOBRAZLOŽENJE 2:\nDa bi se riba mogla izloviti i tabla pripremiti za ponovno punjenje vodom, potrebno je prvo ispustiti svu vodu, a nakon izlova ribe napraviti agrotehničke mjere pa se ova mjera treba gledati sa osnove ukupne proizvodne površine.\n• Prihvaća se. Mjera očuvanja izmijenjena je na način da glasi: „na svakom šaranskom ribnjačarstvu: najmanje jedna trećina ukupne proizvodne površine tijekom cijele godine mora biti u potpunosti ispunjena vodom;” \n\nPRIJEDLOG 3:\nIznimno, ispunjenost ukupne proizvodne površine vodom može biti i manja ako je proglašena prirodna nepogoda zbog suše sukladno posebnom propisu o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda ili kod niskih vodostaja Drave i Dunava. \nOBRAZLOŽENJE 3:\nRadi specifičnosti punjenja pojedinih ribnjaka ovo je potrebno nadopuniti kod svake iznimke vezane za ispunjenost ribnjaka vodom.\n• Ne prihvaća se. Za sve ribnjake uneseno je izuzeće vezano uz proglašenje prirodne nepogode zbog suše. Ministarstvo će informirati jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave koje unutar svog administrativnog područja imaju ribnjake, o vrijednostima i značaju očuvanja funkcionalnosti ribnjaka kao područja važnih za očuvanje bioraznolikosti pa tako i ciljnih vrsta i ciljnih stanišnih tipova ekološke mreže Natura 2000 te im predložiti da proglase elementarnu nepogodu za ribnjake ako više od 30 dana nije moguće zahvatiti vodu u ribnjak radi niskih vodostaja.\n\nPRIJEDLOG 4:\nnajmanje 5% ukupne proizvodne površine mora biti prekriveno močvarnom vegetacijom (trščaci, rogozici);\nOBRAZLOŽENJE 4:\nNa pojedinim ribnjačarskim tablama prirodno nema močvarne vegetacije, na pojedinim tablama je ona vrlo rijetka pa nema funkciju staništa niti osigurava povoljne uvjete za gniježđenje, dok je na dijelovima razvijena upravo na način da predstavlja povoljne stanišne uvjete i uvjete za gniježđenje pa se ova mjera treba gledati sa osnove ukupne površine ribnjaka…..u suprotnom očekivani ciljevi neće biti ispunjeni.\n• Prihvaća se. Mjera očuvanja izmijenjena je na način da glasi: „najmanje 5% ukupne proizvodne površine mora biti prekriveno močvarnom vegetacijom (tršćaci, rogozici);“"]
[10,"Udruga Biom"," ,\nČlanak 5.",{"$cut":{"chars":18216,"head":"Udruga Biom dostavlja svoje komentare na Prilog Pravilnika. Iste je dostavila MZOE putem elektroničke pošte s obzirom da eSavjetovanje ne dopušta prikladno uređivanje teksta. Iz toga što dostavljamo je jasno da u dokumentu ima brojnih propusta. Također, smatramo da su mjere generičke i da iz njih nije vidljivo na koji način će one zaista doprinijeti očuvanju pojedinih vrsta u određenim područjima. Nadalje, javne ustanove su zadužene za upravljanje tim područjima, a u Pravilniku se nadzor i aktivnosti koje bi mogle i trebale provoditi nadležne ustanove i koje bi sigurno znatno doprinijele očuvanju brojnih vrsta ne spominju. Iz naših komentara je također vidljivo da nisu ni sagledane sve prijetnje.\n\nBudući da se ciljevi za vrstu ždral Grus grus odnose na očuvanje preletničke populacije s tim u vezi navedene su mjere: elektroenergetsku infrastrukturu planirati, obnavljati i graditi na način da se spriječe kolizije ptica na visokonaponskim (VN) dalekovodima i elektrokucije ptica na srednjenaponskim (SN) dalekovodima; na dionicama postojećih dalekovoda na kojima se na temelju praćenja potvrdi povećani rizik od kolizije i elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica. U POP HR1000031 Delta Neretve kao mjera očuvanja preletničke populacije ove vrste navodi se: unutar POP područja i u krugu od 2000 m od granica područja ne planirati vjetroparkove. Jasno je stoga kako su i vjetroparkovi i dalekovodna mreža prepoznati kao ugroza za preletničku populaciju. Nejasno je međutim, zašto se vjetroparkovi spominju samo na području POP HR1000031 Delta Neretve, a ne i u ostalim POP područjima u kojima su planirani ili će to možda biti u budućnosti. Osim toga, pojedina POP područja poput onog HR1000036 Srednjedalmatinski otoci i Pelješac u svojim granicama već imaju vjetroparkove, no ne postoje mjere koje predviđaju procjenu utjecaja na preletničku populaciju ždrala te onda po potrebi eventualno i donošenje mjera kojima bi se eventualno dokazani utjecaj mogao ublažiti. Prema literaturnim izvorima i na osnovu naših opažanja, uslijed nepovoljnih vremenskih uvjeta ždralovi slijeću i na manje pogodna staništa od onih koja su u ovom dokumentu navedena za pojedine POP-ove kao cilj za očuvanje ove vrste (vlažni travnjaci i oranice. To je važno jer će se u takvim slučajevima prelet odvijati na znatno nižim visinama. S tim u vezi i infrastruktura poput dalekovodne mreže (što je u ovom dokumentu već prepoznato) i vjetroparkovi mogu biti ugroze pri preletu ove vrste. Zbog svega bi navedenog mjera unutar POP područja i u krugu od 2000 m od granica područja ne planirati vjetroparkove za ovu vrstu trebala biti navedena za svih 10 POP-ova u priobalju, budući su vjetroparkovi u RH prije svega planirani na tom području.\nZa sljedeće je vrste: jarebica kamenjarka Alectoris graeca, kratkoprsta ševa Calandrella brachydactyla, primorska trepteljka Anthus campestris, leganj Caprimulgus europaeus, rusi svračak Lanius collurio, zmijar Circaetus gallicus, eja strnjarica Circus cyaneus, suri orao Aquila chrysaetos, ševa krunica Lullula arborea, ćukavica Burhinus oedicnemus, bjelonokta vjetruša Falco naumanni, velika ševa Melanocorypha calandra, vrtna strnadica Emberiza hortulana, ušara Bubo bubo planinska ševa Eremophila alpestris, sivi svračak Lanius minor, a s ciljem očuvanja staništa na kojima obitavaju, nužno propisati mjeru prema potrebi provesti kontrolirano paljenje ili krčenje (čišćenje) prezaraslih staništa. Već je u ovom trenutku potpuno jasno kako propisana mjera očuvati povoljne stanišne uvjete kroz dobrovoljne mjere za korisnike zemljišta sufinancirane sredstvima Europske unije tj. njome obuhvaćene dobrovoljne mjere nisu dovoljne kako bi se očuvala staništa navedena kao ciljevi očuvanja za ove vrste. Pod time se prije svega misli na očuvanje krških travnjaka, no i gariga te mozaičnih staništa u cjelini. Budući je pošumljavanje četinjačama još uvijek uobičajena praksa na krškim staništima u RH, pa se odvija i u ovom trenutku, potrebno je propisati mjeru kojom se isto zabranjuje, budući je u suprotnosti s ciljevima očuvanja sv"}},"Djelomično prihvaćen",{"$cut":{"chars":30248,"head":"Primjedbe se djelomično prihvaćaju a detaljno obrazloženje slijedi:\nUdruga Biom dostavlja svoje komentare na Prilog Pravilnika. Iste je dostavila MZOE putem elektroničke pošte s obzirom da eSavjetovanje ne dopušta prikladno uređivanje teksta. Iz toga što dostavljamo je jasno da u dokumentu ima brojnih propusta. Također, smatramo da su mjere generičke i da iz njih nije vidljivo na koji način će one zaista doprinijeti očuvanju pojedinih vrsta u određenim područjima. Nadalje, javne ustanove su zadužene za upravljanje tim područjima, a u Pravilniku se nadzor i aktivnosti koje bi mogle i trebale provoditi nadležne ustanove i koje bi sigurno znatno doprinijele očuvanju brojnih vrsta ne spominju. Iz naših komentara je također vidljivo da nisu ni sagledane sve prijetnje.\n• Primljeno na znanje. Mjere očuvanja predložene Pravilnikom većim dijelom jesu generičke no mišljenja smo da su odgovarajuće i dostatne za očuvanje populacija pojedinih ciljnih vrsta u određenim područjima ekološke mreže. Također, detaljnije aktivnosti za očuvanje pojedinih ciljnih vrsta, pa tako i ciljnih vrsta ptica, kao i ciljnih stanišnih tipova bit će definirane kroz plan upravljanja ekološkom mrežom za određeno područje. Vezano uz primjedbu da su javne ustanove zadužene za upravljanje tim područjima, a da se u Pravilniku nadzor i aktivnosti koje bi mogle i trebale provoditi nadležne ustanove ne spominju, napominjemo da nadležne javne ustanove upravljanje i nadzor provode u skladu s odredbama Zakona o zaštiti prirode (Narodne novine, br. 80/13, 15/18, 14/19), a kao što smo već naveli aktivnosti za postizanje ciljeva bit će definirane planovima upravljanja. \n\nBudući da se ciljevi za vrstu ždral Grus grus odnose na očuvanje preletničke populacije s tim u vezi navedene su mjere: elektroenergetsku infrastrukturu planirati, obnavljati i graditi na način da se spriječe kolizije ptica na visokonaponskim (VN) dalekovodima i elektrokucije ptica na srednjenaponskim (SN) dalekovodima; na dionicama postojećih dalekovoda na kojima se na temelju praćenja potvrdi povećani rizik od kolizije i elektrokucije provesti tehničke mjere sprečavanja daljnjih stradavanja ptica. U POP HR1000031 Delta Neretve kao mjera očuvanja preletničke populacije ove vrste navodi se: unutar POP područja i u krugu od 2000 m od granica područja ne planirati vjetroparkove. Jasno je stoga kako su i vjetroparkovi i dalekovodna mreža prepoznati kao ugroza za preletničku populaciju. Nejasno je međutim, zašto se vjetroparkovi spominju samo na području POP HR1000031 Delta Neretve, a ne i u ostalim POP područjima u kojima su planirani ili će to možda biti u budućnosti. Osim toga, pojedina POP područja poput onog HR1000036 Srednjedalmatinski otoci i Pelješac u svojim granicama već imaju vjetroparkove, no ne postoje mjere koje predviđaju procjenu utjecaja na preletničku populaciju ždrala te onda po potrebi eventualno i donošenje mjera kojima bi se eventualno dokazani utjecaj mogao ublažiti. Prema literaturnim izvorima i na osnovu naših opažanja, uslijed nepovoljnih vremenskih uvjeta ždralovi slijeću i na manje pogodna staništa od onih koja su u ovom dokumentu navedena za pojedine POP-ove kao cilj za očuvanje ove vrste (vlažni travnjaci i oranice. To je važno jer će se u takvim slučajevima prelet odvijati na znatno nižim visinama. S tim u vezi i infrastruktura poput dalekovodne mreže (što je u ovom dokumentu već prepoznato) i vjetroparkovi mogu biti ugroze pri preletu ove vrste. Zbog svega bi navedenog mjera unutar POP područja i u krugu od 2000 m od granica područja ne planirati vjetroparkove za ovu vrstu trebala biti navedena za svih 10 POP-ova u priobalju, budući su vjetroparkovi u RH prije svega planirani na tom području.\n• Ne prihvaća se. Navedena mjera se briše iz Pravilnika jer je omaškom prenesena iz nacrta plana upravljanja (Plan upravljanja Deltom Neretve 2018.-2027., Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Dubrovačko-neretvanske županije (2018.)). Smještaj VE u prostoru se planira prostornim planovima koji prolaze postupak ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu i/ili stratešk"}}]