{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Obrazac prijedloga plana zakonodavnih aktivnosti za 2020. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"TAJANA DODIĆ","OBRAZAC PRIJEDLOGA PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2020. GODINU","Predlaže se Ministarstvu da se u Plan zakonodavnih aktivnosti za 2020. godinu uvrsti razmatranje i donošenje Zakona o dopuni Zakona o lokalnim porezima:\nPredlaže se dopuna članka 25. stavkom 2.:\nPorez na kuću za odmor ne plaća se na nekretnine na koje jedinica lokalne samouprave obračunava komunalnu naknadu sukladno posebnom zakonu. \n\nObrazloženje prijedloga:\nČlankom 51. stavkom 2. Ustava RH propisano je da se porezni sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti.  Člankom 25. Zakona o lokalnim porezima propisano je da porez na kuće za odmor plaćaju pravne i fizičke osobe koje su vlasnici kuća za odmor. Odredbe ovog Zakona odnoseće na porez na kuću za odmor ne bi bile dvojbene da pojedine jedinice lokalne samouprave, za istu nekretninu istodobno ne obračunavaju i porez na kuće na odmor i komunalnu naknadu.  Naime, člankom 92. Zakona o komunalnom gospodarstvu propisano je da se komunalna naknada plaća za stambeni prostor  i druge prostore. I u ovom slučaju, nedostatak je jasna i nedvojbena definicija stambenog prostora, pa ga jedinice lokalne samouprave obračunavaju i za prostore u kojima se stanuje i u kojima se ne stanuje, odnosno samo se povremeno boravi. \nPrimjer: Osoba je vlasnik tzv. kuće za odmor u jednoj primorskoj jedinici lokalne samouprave. U kući za odmor boravi  se najduže do 3 mjeseca godišnje. Neovisno o tome, jedinica lokalne samouprave vlasnika kuće za odmor tereti za plaćanje komunalne naknade (usprkost tome što  komunalnu infrastrukturu koristi samo 3 mjeseca godišnje), plaćanje poreza na kuću za odmor te se turističkoj zajednici plaća turistička pristojba za boravak.  Suprotno, vlasnici nekretnina  sa prebivalištem na području te jednice lokalne samouprave plaćaju isključivo komunalnu naknadu i tako financijski manje pridonose jls od onih koji tamo borave svega 3 mjeseca. \nČini se da su pojedine jedince lokalne samouprave korekne pa za istu nekretninu obračunavaju samo jedno davanje, no pojedine koriste mogućnost i građane prekomjerno terete tako da obračunavaju i komunalnu naknadu i za porez na kuću za odmor. Takvim postupanjem krši se ustavna odredba o načelu  pravednosti poreznog sustava (usprkost tome što je komunalna naknada parafiskalni namet, prihod je javnog proračuna i može se uključiti u smisao čl. 51. st. 2. Ustava RH).   \nPretpostavljam da namjera Zakona o lokalnim porezima nije bila dvostruko terečenje vlasnika za istu nekretninu i to po istom principu korisne površine, pa predlažem da se izvrše konzultacije sa resornim ministarstvom nadležnim za komunalno gospodarstvo te naprave korekcije u pogledu navedenih zakona jer trenutna određenja stvaraju velika nezadovoljstva građana i čine sustav nepravednim."]
[2,"HRVATSKA UDRUGA BANAKA","OBRAZAC PRIJEDLOGA PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2020. GODINU","Sustav stambene štednje u Republici  Hrvatskoj postoji gotovo 20 godina. \nSustav kao takav osnovan je prema načelima zapadno europskih zemalja koji takav sustav vrijednosti imaju jako dugo i pomoću njega promiču financijsku pismenost kroz osvještavanje nacije da je bitno stvaranje dugoročnih vrijednosti kroz štednju, a potom i  moguću realizaciju namjenskih  stambenih kredita kao rješenje stambenog pitanja.\n\nPrednosti stambene štednje su:\n• Stambene štedionice su standardizirale ponudu fiksnih kamatnih stopa  na bankarskom tržištu\n• Kamatna stopa je fiksna tijekom čitavog vijeka otplate kredita\n• Stopa neplaćanja stambenih kredita kod stambenih štedionica nikada nije prešla 2%\n• Potiče obiteljsko dugoročno financijsko planiranje\n• Multiplikativni učinak na proračun i BDP (za svaku kunu isplaćenog DPS, u proračun se vrati dvije kune)\n• Dugoročno planiranje i fiksiranje kamatnih stopa za cijelo razdoblje otplate čini potražnju za stambenim kreditima kod stambenih štedionica manje osjetljivom na stanje gospodarstva.\nS obzirom na protek vremena i regulatorne promjene koje su proizašle iz promijenjenih tržišnih uvjeta smatramo bitnim da se napravi revizija Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje te stoga predlažemo:\n1. Podizanje osnovice za obračun DPS na 6.000,00 kuna\n2. Propisivanje minimalne stope DPS-a od 3%  uz zadržavanje postojeće formule te ostvarivanje DPS za poticanje otplate stambenog kredita stambene štednje.\n \nAd 1. \nIznos osnovice od 5.000,00 definiran je 1998. godine i nije se mijenjala od tada. Obzirom na protek vremena od\n21 godina od donošenja Zakona, inflaciju te porasta cijena nekretnina predlažemo podizanje osnovice za DPS na\n6.000 kuna. \nAd 2.\nSustav stambene štednje se bazira na sustavu poticaja koji omogućavaju klijentima štednju uz povoljan prinos\nistovremeno omogućavajući štedionicama plasiranje stambenih kredita na cjelokupni  period trajanja kredita uz\nfiksnu kamatnu stopu. \nDugoročna održivosti stambenih štedionica ugrožena je zbog izrazito niskih državnih poticajnih sredstva na\nštednju; DPS su za 2016. iznosila 4,1%,, a za 2020. iznosit će 0,7 %, odnosno 35 kuna, a postojeći trend kretanja\nkamatnih stopa je takav da bi DPS uskoro mogao nestati.\n \nIz poslovanja stambenih štedionica, vidljiva je sve manja sklonost štediša za sklapanjem ugovora na duži period\nzbog izrazito niskih prinosa na štednju, no isto tako vidljiv je izraziti porast interesa za dugoročne stambene\nkredite uz fiksnu kamatnu stopu. Obzirom da se stambeni krediti s fiksnom kamatnom stopom financiraju upravo\niz prikupljene štednje, smatramo da je zbog održivosti sustava potrebno pripisati minimalni kako bi se u svakom\ntrenutku mogle financirati potrebe za stambenim kreditima s fiksnom kamatnom stopom. \n \nSukladno svemu navedenom, smatramo da bi trebalo propisati minimalnu stopu DPS-a od 3% uz zadržavanje\npostojeće formule za izračun DPS-a te osnovicu od 6.000 kuna.\nIsto tako smatramo da bi uvođenje DPS na uplate na stambeni kredit stambene štednje značajno utjecalo na\npovećanje privlačnosti stambene štednje i stambenih kredita i dodatno ojačalo učinkovitost i stabilnost sustava. \n \nNaime, predlažemo da se osim poticanja stambene štednje, dodatno potiče i stambeno kreditiranje i to na\nidentičan način kao i štednja. Svaki korisnik i svi sudionici u jednom stambenom kreditu stambene štednje\n(dužnik i članovi obitelji) bi ostvarili pravo na DPS redovitom otplatom svog stambenog kredita stambene štednje\ni to do iznosa osnovice od 6.000 HRK (minimalno  3%)  od uplaćenog iznosa do osnovice 6.000 kuna po sudioniku\nstambenog kredita godišnje) čime bi se izravno pomoglo korisniku kredita u otplati stambenog kredita. \n \nNa taj način, stambeni štediša i članovi obitelji bi ostvarili poticaje tijekom cijelog perioda otplate kredita: u fazi\nštednje odnosno fazi međufinaciranja ostvarili bi pravo na poticaje na strani stambene štednje, dok bi u fazi\nstambenog kredita stambene štednje ostvarili pravo na poticaje na strani stambenog kredita.\n\nSlijedom gore navedenog predlažemo da se u plan normativnih aktivnosti za 2020. godinu uvrsti prijedlog izmjena Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje."]