{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":10,"n_cols":6,"rows_kept":10,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - NACRT PRIJEDLOGA PROGRAMA PROVEDBE STRATEGIJE BORBE PROTIV SIROMAŠTVA I SOCIJALNE ISKLJUČENOSTI U REPUBLICI HRVATSKOJ (2014.-2020.)  ZA RAZDOBLJE DO 2020."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Ured pučke pravobraniteljice"," ,\nNACRT PRIJEDLOGA ProgramA provedbe Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u Republici Hrvatskoj (2014.-2020.)  za razdoblje do 2020.","Iz samog naziva Nacrta prijedloga programa razvidno je da se donosi za razdoblje do 2020. s time da nije navedeno koja je početna godina njegove primjene. Međutim, obzirom da su kao rokovi za izvršenje pojedinih mjera određene 2018. i 2019. godina, postavlja se pitanje ažurnosti čitavog Dokumenta i svrhovitosti njegova donošenja, obzirom da su dvije trećine razdoblja njegove provedbe već protekle.","Primljeno na znanje","PRIMLJENO NA ZNANJE"]
[2,"Pravobranitelj za djecu RH"," ,\nNACRT PRIJEDLOGA ProgramA provedbe Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u Republici Hrvatskoj (2014.-2020.)  za razdoblje do 2020.","2014. godine donesena je Strategija borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2014. do 2020. godine s obvezom izrađivanja provedbenih programa za period od tri godine, predviđanja mjera, nositelja mjera te načina mjerenja uspješnosti provedbe. Donesen je samo jedan program provedbe za razdoblje 2014.do 2016. godine, a zadnje izvješće o provedbi mjera iz programa je podneseno za 2016. godinu. Sada je, krajem 2019. godine, tema savjetovanja prijedlog drugog po redu programa provedbe u kojem se predviđaju mjere za proteklu 2018. i 2019. godinu. Proizlazi da se od 2016. do 2020. godine, kada će eventualno početi važiti novi program provedbe, nije pratila provedba Strategije te nisu bile predviđene mjere za njenu provedbu, što ukazuje na slabosti u praćenju provedbe. Predlažemo stoga da se ubuduće provedba Strategije i uspješnost njene provedbe prate kontinuirano.  \n\nSukladno članku 11. Zakona o pravobranitelju za djecu preporučamo da uvažite naš prijedlog","Primljeno na znanje","PRIMLJENO NA ZNANJE uz napomenu da je Izvješće o nastavku provedbe mjera Programa provedbe Strategije za razdoblje od 2014. do 2016. godine za 2017. godinu doneseno, usvojeno na Vladi Republike Hrvatske i objavljeno na internetskim stranicama Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku."]
[3,"Ured pučke pravobraniteljice"," ,\nUvod","Prije samog komentiranja pojedinih mjera i aktivnosti Nacrta prijedloga programa važno je podsjetiti kako se on donosi radi provedbe Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u Republici Hrvatskoj (2014. –2020.), a koja jest temeljni dokument koji će omogućiti sustavan i zajednički pristup svih relevantnih dionika u rješavanju problema   siromaštva  i  socijalne  isključenosti, uz osiguravanje minimalnog standarda najugroženijem dijelu društva, te sprječavanje novih pojava siromaštva i socijalne isključenosti.\nU Strategiji se, kako je navedeno i u njenom uvodnom dijelu, jasno ističe tko su najranjivije  skupine  društva izložene siromaštvu i socijalnoj isključenosti, a čitava Strategija je orijentirana na pojedinca i njegove potrebe. U skladu s navedenim, mjere čija je provedba predviđena Programom njene provedbe trebaju, prateći područja obuhvaćena Strategijom, biti usmjerene na najranjivije društvene skupine koje su posebno izložene siromaštvu i tako osigurati određenu razinu minimalnog životnog standarda najugroženijeg dijela stanovništva te uvjete za sprječavanje novih pojava siromaštva i socijalne isključenosti.\nKako je navedeno u samoj Strategiji, aktivnosti trebaju  sadržavati mjere,  nositelje  i  načine njihove provedbe mjera te jasne kvantitativne pokazatelje.\n\nIz samog naziva Nacrta prijedloga programa razvidno je da se donosi za razdoblje do 2020. s time da nije navedeno koja je početna godina njegove primjene. Međutim, obzirom da su kao rokovi za izvršenje pojedinih mjera određene 2018. i 2019. godina, postavlja se pitanje ažurnosti čitavog Dokumenta i svrhovitosti njegova donošenja, obzirom da su dvije trećine razdoblja njegove provedbe već protekle. \n\nNaime, u cijelom tekstu Nacrtu prijedloga programa stoji za veći dio mjera da se odnose na razdoblje od 2018. do 2020., a zapravo se radi o planiranim mjerama i aktivnostima za 2020., jer se za prošlo vremensko razdoblje i ne mogu planirati. Nejasno je zbog kojeg razloga se novi (drugi) program provedbe Strategije nije donio na vrijeme, nakon isteka Programa provedbe Strategije za razdoblje od 2014. do 2016., koji bi obuhvatio i 2017. godinu koja je sasvim izostala, a o tome nema obrazloženja u uvodnom dijelu.\nNadalje, pojedine mjere se planiraju do kraja 2024., iako je jasno da se Nacrt prijedloga programa odnosi samo do kraja 2020., primjerice na str. 50 mjera 4. Razvoj volonterstva i dobrosusjedske pomoći.\nTakođer, u uvodnom dijelu Nacrta prijedloga programa navodi se da su za svaku pojedinu stratešku aktivnost definirane mjere koje se planiraju provesti u trogodišnjem razdoblju, dok se u nastavku teksta navodi da su mjere navedene u Programu planirane za razdoblje od dvije godine. \n\nUz  to, brojne aktivnosti u Programu odnose se na provedbu pravno obvezujućih propisa, kao npr. provedba Zakona o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru, Zakona o udžbenicima, Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, Zakona o mirovinskom osiguranju itd. Ista primjedba odnosi se i na nacionalne politike, programe, strategije i sl. čija je provedba također obavezna. \n\nNacrt prijedloga programa uključuje i preporuku izrade regionalnih i lokalnih strategija koje moraju biti jasne, konkretne i sažete te imati mjerljive indikatore uspješnosti. No, postavlja se pitanje kako će se regionalne i lokalne strategije donijeti za razdoblje od 2018. do 2020. kada je preostala zapravo samo godina dana za njihovo donošenje i provedbu.\n\nKonačno, nije zadnji dio Nacrta prijedloga programa, pod točkom 3. Praćenje provedbe i izvještavanje, prilagođen tome što se odnosi na prošlo razdoblje i 2020. godinu, pa primjerice stoji da će se u Izvješću dodati i preporuke za naredno razdoblje (prijedlog za izmjenama i prilagodbama mjere), iako Program traje samo do kraja 2020. \n\nStoga smo mišljenja da bi bilo preglednije i jasnije da je izrađeno Izvješće o provedenim mjerama i aktivnostima iz Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u RH (2014.-2020.) koje su se kontinuirano odvijale tijekom 2018., pa i 2019. jer je i ova godina pri kraju,  i izradio novi Nacrt prijedloga programa samo za 2020.\n\nS obzirom na navedeno, kontradiktorne i nejasne navode potrebno je izmijeniti i međusobno uskladiti.","Prihvaćen","PRIHVAĆA SE uz napomenu da je Izvješće o nastavku provedbe mjera u 2017. godini Programa provedbe Strategije borbe protiv siromaštva u Republici Hrvatskoj (2014.-2020.), za razdoblje od 2014. do 2016. doneseno, usvojeno na Vladi Republike Hrvatske i objavljeno na internetskim stranicama Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku; da lokalna i regionalna samouprava kontinuirano izrađuju socijalne planove sukladno potrebama svoga lokaliteta; da iznalazimo mogućnosti načina izrade godišnjih izvješća  o provedbi mjera za 2018. i 2019. godinu i da bi Program provedbe Strategije bio samo za 2020. godinu."]
[4,"palamida"," ,\nUvod","Trebate osmislit načine kako određenim kategorijama ljudi naći posao a time i nenakakv smisao života. Hoće li to biti pošumljavanje,čišćenje kakvih 50 m nekog kanala i briga da je to uredno,održavanje plaže ili šta već.Ljudi imaju obavezu, preuzimaju odgovornost,njihov posao se predstavi da je potreban i važan.Ljudi izlaze van, troše mnaje tableta/terapija, pridonose zajednici. Njihov posao trebabiti transparentan, treba ih pitati za njihovaa viđenja i mišljenja, i adekvatno ih pohvaliti i eventualno dodatno nagraditi.\nPOsebice bi se osvrnuo na pošumljavanje i stvaranje zelenih barijera od bilja koje slabo i vrlo slabo gori kako bi se na terenu požar usporio. samim tim velike količine primarne emisije CO2 bit će izbjegnute ,ako se prevenira požar ovakvim načinom i sekundarno od truljenja same drvne mase koja je zaostala nakon požara.Ta drvna masa u i nakon raščišćavanja trebala bi biti dodjeljena kućanstvima sa socjalnimm slabijim statusom (da je sami posjeku i odvezu) te ako se ne može iskorisitit drukčije onda kao alternativno gorivo u TE,šećeranama ili cementarama.","Primljeno na znanje","PRIMLJENO NA ZNANJE"]
[5,"Centar za mirovne studije"," ,\n2. Strateška područja","2.1.1, Mjera 1\na) definicija (opis) mjere: Predlažemo pojam inkluzija umjesto integracija Roma što je u skladu s nazivom Nacionalne strategije za uključivanje Roma.\nNačin praćenja/pokazatelji učinka: Smatramo da je ovaj pokazatelj potrebno revidirati i uskladiti ga s pokazateljima Nacionalne strategije za uključivanje Roma, odnosno uključiti i druge pokazatelje, osim ovdje navedenog pokazatelja, koji se tiče isključivo broja učenika pripadnika romske nacionalne manjine koji su uspješno završili osnovnu školu. Pokazatelji bi trebali uključivati (Sukladno Akcijskom planu za provedbu NSUR 2019 - 2020):\n- Broj i obuhvat djece romske nacionalne manjine za koje je sufinanciran roditeljski udio u predškolskom odgoju\n- Broj djece romske nacionalne manjine za koje je sufinanciran program predškole\n- Broj djece kojoj je osiguran namjenski prijevoz od kuće do vrtića/predškole za djecu pripadnike romske nacionalne manjine koja žive u izoliranim, segregiranim naseljima\n- Broj i obuhvat učenika romske nacionalne manjine oba spola u osnovnim školama\n- Broj učenika romske nacionalne manjine uključenih u produženi boravak i dodatne aktivnosti usmjerene ka obrazovnoj i socijalnoj integraciji\n- Broj i obuhvat učenika romske nacionalne manjine oba spola u srednjim školama\n- Broj učenika koji dobivaju mjesečne stipendije za redovite učenike srednjih škola pripadnike romske nacionalne manjine\n2.1.1., Mjera 2\nb) aktivnosti mjere: Ova mjera trebala bi se proširiti i na djecu tražitelje azila, koja prema članku 58. Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti ostvaruju pravo na obrazovanje jednako kao i svi hrvatski državljani.\nRazlog tome je što su djeca tražitelji azila u riziku od socijalne isključenosti uzevši u obzir da njihovi roditelj žive od novčane pomoći na koju ostvaruju pravo prema članku 55. Zakona o međunarodnoj zaštiti. Implementacija ove mjere na način koji ne bi uključivao djecu tražitelje azila bi dovela do izravne diskriminacije skupine koja je u visokom riziku od socijalne isključenosti i siromaštva.\n2.1.1., Mjera 4\nPrema članku 64. Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti, osobe pod međunarodnom zaštitom imaju pravo na obrazovanje i pomoć pri integraciji u društvo, a prema članku 74. one su dužne pohađati tečaj hrvatskog jezika, no u isto vrijeme im Ministarstvo obrazovanja taj tečaj ne osigurava. Program učenja hrvatskog jezika za azilante i strance pod supsidijarnom zaštitom nije se kontinuirano niti na kvalitetan način provodio tijekom 2018. i 2019. godine.\nNačin praćenja/pokazatelji učinka: Smatramo kako je važno da pokazatelji učinka nisu orijentirani samo na kvantitativan broj osoba koji pohađaju tečaj hrvatskog jezika, već i na kvalitativan učinak samog programa. Indikatori kvantitete ne mogu pokazati stvarne rezultate programa. Zbog toga, predlažemo da se uspostavi dodatan indikator učinka: monitoring napretka razine znanja za osobe uključene u programe tečaja hrvatskog jezika, te sustav monitoringa same izvedbe i organizacije tečaja.\n2.1.1., Mjera 6\nPredlažemo uvođenje posebne kategoriju za azilante i osobe sa supsidijarnom zaštitom. Aktivnost mjere može biti posebno testiranje za osobe sa navedenim statusima koje su dio ili cijelo srednjoškolsko obrazovanje završile u drugoj državi. Bez ovakve ili slične mjere tim osobama je zapriječen upis i stavljene su u nepovoljan položaj u smislu pristupa visokoškolskom obrazovanju, a često spadaju u skupine pod visokim rizikom od socijalne isključenosti.\n2.1.1., Mjera 8\nCiljne skupine/korisnici: Definiranim ciljanim skupinama ove mjere trebale bi biti dodane osobe obuhvaćene Zakonom o međunarodnoj zaštiti s obzirom da su njihove potrebe obuhvaćene opisom mjere.\n2.1.2., Mjera 4\nČlanak 58. Zakona o međunarodnoj zaštiti, osigurava djeci tražitelji azila jednake uvjete obrazovanja kao i hrvatskim državljanima. Stavka 4. istog članka prepoznaje važnost dodatne podrške djece tražitelji azila pri učenju hrvatskog jezika kao i organiziranja dopunske nastave u pojedinim nastavnim predmetima. Dakle, relevantni zakon prepoznaje važnost dodatne potpore u nastavi djeci koja su tražitelji azila ili djeci kojima je odobrena međunarodna zaštita. Shodno cilju ove mjere, potrebno je razmotriti njeno širenje i na djecu koja su zatražila međunarodnu zaštitu i onu kojima je odobrena.\n2.2.1., Mjera 1\nIzvor financiranja/sufinanciranja, b) ostali izvori, 2020. - 1.500.000,00 kn: Nije poznato koji su razlozi znatnog smanjenja financiranja za 2019. i 2020. godinu. S obzirom na izazove u kvaliteti i provedbi integracijskih planova za osobe s odobrenom međunarodnom zaštitom smatramo da iznose treba revidirati.\n2.3.2., Mjera 2\nMjera je nejasno postavljena - ako se bavi podupiranjem razvijanja programa u prihvatilištima za tražitelje međunarodne zaštite, onda je važno naznačiti kako njeni korisnici mogu i moraju biti i osobe u procesu traženja međunarodne zaštite - koji su u većini stanari prihvatilišta; uz osobe pod međunarodnom zaštitom koje žive u prihvatilištima nakon odobrenja zaštite dok im se ne pronađe odgovarajući smještaj van prihvatilišta. Tražitelji međunarodne zaštite korisnici su programa u prihvatilištima, te imaju pravo na edukaciju i kulturna prava unutar međunarodno zajamčenih ljudskih prava, neovisno o statusu. Posljedično, s obzirom na to da je cilj \"osnivanje i potpora programima prihvatilišta\"  nejasno je zašto je mjera limitirana vezano za status. Također, naglašavamo da aplikacije za međunarodnu zaštitu često traju i duže od najdužeg zakonski propisanog roka od 21 mjesec pa je nužno da postoje programi integracije tijekom tog perioda.\nTakođer se postavlja pitanje koje su organizacije civilnog društva koje mogu dobivati ovakvu podršku, budući da Ministarstvo unutarnjih poslova ima ingerenciju nad time koje organizacije mogu dobiti pristup prihvatilištima, a koje ne. \nU slučaju da je mjera namijenjena općenitim programima integracije osoba pod međunarodnom zaštitom, nejasno je zašto je mjera smještena pod strateškim područjem stanovanja i specifično vezana uz prihvatilišta, ako se ona onda samo periferno tiče tog područja. \n2.5.2. \nTekst glavne strateške aktivnosti poboljšanja pokazatelja zdravlja sa sobom unosi problematičnu terminologiju \"ilegalnih migranata\" te ističemo da taj termin ne postoji kao pravni termin u našem zakonodavstvu (Zakon o međunarodnoj zaštiti, Zakon o strancima).\nTakođer je važno spomenuti da je problematika širenja bolesti upravo pitanje prenapučenosti, lošeg stanja i loše institucionalne brige za prihvatne centre i s time uključenog nedovoljnog pristupa zdravstvenoj skrbi, a ne razliičtih zemalja porijekla iz kojih dolaze tražitelji međunarodne zaštite ili osobe u neregularnom statusu.\n2.7.1., Mjera 1\nNačin praćenja/pokazatelj učinka: - BDP: Predlažemo da se uz BDP kao pokazatelja učinka navedu kriteriji vrednovanja BDP-a.","Djelomično prihvaćen","DJELOMIČNO SE PRIHVAĆA \nNačelne primjedbe i prijedlozi primljeni su na znanje.\nPrihvaćaju se prijedlozi u dijelu koji se odnosi na pojam inkluzije, Mjere 1. Glavne strateške aktivnosti 2.2.1. te Mjere 1. Glavne strateške aktivnosti 2.7.1.\nNe prihvaćaju se prijedlozi vezani uz revidiranje načina praćenja i pokazatelja učinka ovog Programa s Nacionalnom strategijom za uključivanje Roma s obzirom da bi onda to bilo postavljanje identičnih mjera u dva nacionalna dokumenta, odnosno ovakvo praćenje i pokazatelji isključivo se odnose na provedene mjere postavljene u ovom Programu provedbe Strategije, a ne o mjerama iz drugih strategija i njihovih provedbenih programa. Nastavno, ne prihvaća se prijedlog vezan uz Mjeru 2. Glavne strateške aktivnosti 2.1.1. s obzirom da je mjera postavljena za korisničke skupine isključivo sukladno Zakonu o udžbenicima i drugim obrazovnim materijalima za osnovnu i srednju školu (NN, broj: 118/2018.). Ne prihvaćaju se prijedlozi vezani uz Mjeru 6. i 8. Glavne strateške aktivnosti 2.1.1. jer ako su navedene osobe uključene u osnovno i srednje obrazovanje sukladno Zakonu o međunarodnoj zaštiti ili su polaznici visokog obrazovanja spadaju u navedenu skupinu djece i mladih do 25 godine života.\nNastavno, ističemo kako navedene tvrdnje da da Ministarstvo znanosti i obrazovanja navedene tečajeve ne osigurava demantiramo izvješćem o provedbi ove mjere jer je tijekom 2017. proveden  tečaj hrvatskoga jezika u 5 gradova (Zagreb, Velika Gorica, Kutina, Crikvenica i Osijek), a od 89 osoba koje su imale obvezu pohađati tečaj i za koje je Ministarstvo znanosti i obrazovanja osiguralo financijska sredstva, 30 osoba uredno je izvršavalo svoje obveze. Napomena: neki su polaznici zbog promjena mjesta boravka u odnosu na mjesto održavanja tečaja hrvatskoga jezika, prelaska iz jedne obrazovne skupine u drugu, napuštanja RH, neredovito pohađali ili odustajali od pohađanja tečaja hrvatskoga jezika. Slijedom navedenog, uočena je potreba donošenja jasnih pravila oko prava i obveza polaznika tečaja. Ustanove u kojima se prema ugovornim obvezama u 2017. provodio Program učenja hrvatskoga jezika povijesti i kulture su: Svijet jezika – Vodnikova, Zagreb, Srednja strukovna škola Velika Gorica, Pučko otvoreno učilište Kutina, Srednja škola dr. Antuna Barca, Crikvenica i Lingua Osijek. Mjera se provodi od travnja 2017. te se nastavila provoditi i u 2018. godini."]
[6,"Ured pučke pravobraniteljice"," ,\n2. Strateška područja",{"$cut":{"chars":32760,"head":"2.1. Strateško područje: Obrazovanje i cjeloživotno učenje, Nositelj strateškog područja: Ministarstvo znanosti i obrazovanja (MZO),Glavna strateška aktivnost 2.1.1. Povećanje dostupnosti odgoja i obrazovanja na svim razinama neovisno o ekonomskom statusu pojedinca\n\nVezano uz postizanje zadanog cilja povećanja udjela djece romske nacionalne manjine u odgojno obrazovnim programima, napominjemo kako smo, postupajući po pritužbama zbog diskriminacije, uočili kako postoji problem kada se mladi Romi žele naknadno, nakon što su istupili iz sustava redovnog obrazovanja, ponovo u njega uključiti, ne bi li završili srednju školu i stekli kvalifikaciju. Međutim, često im je nastavak školovanja dostupan samo kroz programe obrazovanja odraslih koje je naplatno i zbog toga im je i nedostupno, a što je suprotno aktivnostima predviđenim Nacionalnim programom za Rome. Iako smo na navedeni problem već upozorili nadležno MZO, koristimo prigodu predložiti da se i ovim Programom predvidi provedba i financiranje programa opismenjavanja i osposobljavanja za prvo zanimanje za odrasle pripadnike romske nacionalne manjine, i tako osiguraju uvjeti za razvijanje kompetencija te postizanje konkurentnosti na tržištu rada. Tim više što su rezultati Istraživanja baznih podataka iz 2018. pokazali da 31 % mladih Roma u dobi od 15 do 18 godina pohađa srednju školu, pri čemu je utvrđena statistički značajna razlika po spolu – 36 % dječaka pohađa srednju školu, dok isto vrijedi za 26 % djevojčica. Kao glavni razlozi nepohađanja srednjoškolskog obrazovanja detektirani su financijski razlozi, raniji lošiji obrazovni rezultati te sklapanje braka i trudnoća/postajanje roditeljem. Također, prema Popisu stanovništva 2011. godine, 52,6 % opće populacije u RH imalo je najviši završeni stupanj obrazovanja srednjoškolskog obrazovanja, dok isto vrijedi za 14,5 % Roma, o kojima su podaci prikupljeni tim istraživanjem. \n\nKako je navedeno u Nacrtu prijedloga programa, Zakonom o udžbenicima su svim učenicima OŠ-a osigurani besplatni udžbenici. Iz Zakona o hrvatskim braniteljima, proizlazi pravo na besplatne udžbenike za djecu smrtno stradalog hrvatskog branitelja i djecu nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata, hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, djeca HRVI iz Domovinskog rata, djecu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata koji su u obrani suvereniteta RH sudjelovali najmanje 100 dana u borbenom sektoru. Obzirom da je riječ o zakonskim obvezama, nejasno je zašto je osiguravanje besplatnih udžbenika navedeno kao zasebna mjera Programa. Naime, smisao i svrha donošenja nacionalnih programa, strategija, planova i sličnih dokumenata jest usvajanje novih mjera koje su, iznad standarda propisanog pravno obvezujućim propisima, predviđene u cilju zaštite posebno ranjivih društvenih skupina. \n\nKao aktivnost za provođenje Mjere 4. „Provođenje programa učenja hrvatskog jezika za azilante i strance pod supsidijarnom zaštitom“ navedeno je financiranje programa učenja hrvatskoga jezika za one azilante i strance pod supsidijarnom zaštitom koji nisu u sustavu odgoja i obrazovanja već se uključuju u hrvatsko društvo. Kako bi se provedba mjera zaista osigurala, predlažemo kao jednu od aktivnosti predvidjeti osmišljavanje, odobravanje i provedbu programa učenja hrvatskog jezika i odabir izvođača tih programa koje će onda financirati MZO. Naime, aktivnost financiranja nekih budućih programa za koje se ne zna tko će ih, kada, pod kojim uvjetima, gdje i u kojem obimu provoditi, ne čini se kao učinkovita mjera. \n\nNadalje, kao glavni cilj navedene mjere je izdvojeno sprječavanje diskriminirajućih postupaka  i ponašanja prema ranjivim skupinama stranaca, u gospodarskom, društvenom i kulturnom životu s ciljem integracije u hrvatsko društvo. Slažemo se kako poznavanje jezika zemlje domaćina olakšava integraciju u društvo i uključivanje u sve aspekte društvenog života. Međutim, obzirom na specifičnost ove mjere smatramo kako je primjerenije kao glavni cilj navesti osnaživanje pripadnika ciljane skupine za uključivanje u društvo općenito kao i u gospodarski,"}},"Djelomično prihvaćen","DJELOMIČNO SE PRIHVAĆA\nNačelni komentari i prijedlozi primljeni su na znanje i o njihovoj realizaciji vodit će se računa prilikom dorade ovog Nacrta prijedloga Programa, a naročito kod izrade nove Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u Republici Hrvatskoj i njegovog Akcijskog plana.\nTakođer napominjemo kako u nekoliko navrata pučka pravobraniteljica iznosi svoje preporuke o zakonodavnim izmjenama koje je u godišnjim izvješćima o radu svog Ureda proteklih godina upućivala određenim tijelima, a vezane su uz zakonodavne izmjene nisu predmet ovog e-Savjetovanja.\nVezano uz prijedlog za Mjeru 6. Glavne strateške aktivnosti 2.1.1. napominjemo kako u slučaju nedostupnosti interneta ili kompjutera maturantima pri prijavi na daljnje visoko obrazovanje je osigurano svim učenicima u prethodno završenoj obrazovnoj ustanovi. Naime, svaka srednja škola ima imenovanog koordinatora za upise u srednjim školama koja djeci pruža svu relevantnu i potrebnu podršku. \nNadalje, prihvaćaju se prijedlozi vezani uz Mjeru 7., 8. i 10. Glavne strateške aktivnosti 2.1.1.; Mjeru 3. Glavne strateške aktivnosti 2.1.3. te Mjere 2. Glavne strateške aktivnosti 2.1.4. Također, prihvaćaju se prijedlozi i primaju na znanje načelne primjedbe vezane uz područje Zapošljavanja i pristupa zapošljavanju, Stanovanje i dostupnost energije, Pristup socijalnim naknadama i uslugama,  Pristup zdravstvenom sustavu i dugotrajna skrb, Skrb o starijim osobama, Borba protiv zaduženosti i financijska neovisnost te Uravnoteženi regionalni razvoj, osim u dijelu koji se odnosi na prijedlog zakonodavnih izmjena kao preporuka Ureda pučke pravobraniteljice iz godišnjih izvješća o radu njezinog ureda jer isto nije predmet ovog e-Savjetovanja."]
[7,"Ured pučke pravobraniteljice"," ,\n3. Praćenje provedbe i izvještavanje ","Nije zadnji dio Nacrta prijedloga programa, pod točkom 3. Praćenje provedbe i izvještavanje, prilagođen tome što se odnosi na prošlo razdoblje i 2020. godinu, pa primjerice stoji da će se u Izvješću dodati i preporuke za naredno razdoblje (prijedlog za izmjenama i prilagodbama mjere), iako Program traje samo do kraja 2020.","Prihvaćen","PRIHVAĆA SE"]