{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":19,"n_cols":6,"rows_kept":19,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga pravilnika o naknadama zbog blizine i korištenja odlagališta"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"GRAD KRAPINA","PRAVILNIK","Pravilnikom o naknadama zbog blizine i korištenja odlagališta predviđena je naknada zbog korištenja odlagališta.\n\nPredmetnu naknadu propisuje članak 4. cit. Pravilnika, pa se tako u st. 3. navodi:\n\n\"Način plaćanja naknade zbog korištenja odlagališta uređuje se ugovorom jedinice lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba na čijem se području nalazi odlagalište koje koristi druga jedinica lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb.\"\n\nDakle, Pravilnikom  o naknadama zbog blizine i korištenja odlagališta nije na nedvojben način propisano da li je obveznik plaćanja naknade i jedinica lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb  u slučaju kada je ta druga jedinica lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb ujedno i vlasnik odlagališta koje se nalazi na području neke druge jedinice lokalne samouprave.\n\nNaime, u članku 41. stavak 6. Zakona o održivom gospodarenju otpadom propisano je:\n\n\"Obveznik plaćanja naknade iz stavka 5. ovoga članka je jedinica lokalne samouprave koja koristi odlagalište otpada druge jedinice lokalne samouprave.\"\n\nIz navedene zakonske odredbe slijedi da obveza plaćanja naknade za korištenje odlagališta otpada postoji u slučaju kada jedna jedinica lokalne samouprave koristi odlagalište otpada koje je u vlasništvu neke druge jedinice lokalne samouprave.\n\nObzirom na navedeno smatramo da je odredba čl. 4. st. 3. Pravilnika  o naknadama zbog blizine i korištenja odlagališta u koliziji s odredbom čl. 41. st. 6. Zakona  o održivom gospodarenju otpadom.\n\nTakođer smatramo da, sukladno cit. zakonskoj odredbi, jedinica lokalne samouprave na čijem se području nalazi odlagalište otpada, a koja nije vlasnik predmetnog odlagališta otpada, već je vlasnik tog odlagališta otpada jedinica lokalne samouprave koja se koristi tim odlagalištem, nema pravo na naknadu zbog korištenja otpada te stoga dajemo prijedlog da se u Pravilnik o naknadama zbog blizine i korištenja odlagališta unese i ovaj slučaj kako bi se izbjegla kolizija Zakona o održivom gospodarenju otpadom i predmetnog Pravilnika."]
[2,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","PRAVILNIK","Provjeriti je li ovo greška – treba li umjesto “početak građenja građevine za odlaganje otpada” pisati “početak odlaganja u građevini za odlaganje otpada”?"]
[3,"OPĆINA VIŠKOVO","Uvodne odredbe,\nČlanak 1.","Općina Viškovo kao jedinica lokalne samouprave koja na svom području ima izgrađen županijski centar za gospodarenje otpadom mišljenja je da se ovaj članak kojim se određuje polje primjene Pravilnika treba dopuniti i to na način da se primjena Pravilnika propiše i za centre za gospodarenje otpadom.\n\nNaime, na području Općine Viškovo nalazi se Županijski centar za gospodarenje otpadom Marišćina koji je prvi takav centar izgrađen u Republici Hrvatskoj. Lokacija centra definirana je na državnoj i županijskoj razini, a isti predstavlja središnji dio integralnog sustava gospodarenja otpadom na području Primorsko-goranske županije.  U  sklopu centra nalaze se i odlagališta koja se koriste za odlaganje različitih kategorija otpada. Od početka rada centra javljaju se problemi sa pojavom smrada te povišenim emisijama H2S i O3 u zraku što bitno narušava kvalitetu života lokalnog stanovništva te radi korištenja prometne infrastrukture iziskuje znatna financijska sredstva  kako bi se amortizirali posljedice rada centra. \n\nBez obzira na navedeno, mišljenja smo da  i centri za gospodarenje otpadom te odlagališta unutar istih moraju biti izjednačena sa ostalim odlagalištima jer u suprotnom bi sve jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalaze odlagališta u sklopu centara za gospodarenje otpadom bile stavljene u bitno različit položaj u odnosu na jedinice lokalne samouprave koje na svom području imaju samo odlagališta, a što smatramo u suprotnosti sa pravnim poretkom u Republici Hrvatskoj.\n\nUzimajući u obzir svrhu naknade na koju imaju pravo jedinice lokalne samouprave zbog odlgališta koje se nalazi na njihovom području, razlikovanje neusklađenog odlagališta, odlagališta i  odlagališta u sklopu centara  za gospodarenje otpadom neosnovano je, pa u konačnici i diskriminatorno, jer je svrha naknade upravo da jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalaze odlagališta budu obeštećene za posljedice kojima su izložene.\n\nSlijedom navedenoga,  predlažemo da se odredbe Pravilnika primjenjuju i na odlagališta u sklopu centara za gospodarenje otpadom te da se u članku 1. te posljedično i ostalim člancima Pravilnika navedeno izričito propiše."]
[4,"GRAD ZAGREB ","Pojmovi i definicije,\nČlanak 2.","U stavku 1. točka 1. predlaže se izmijeniti definiciju „početak građenja građevine za odlaganje otpada je datum na koji je prvi put odložen otpad na određenoj građevini za odlaganje otpada“ na način da glasi „početak građenja građevine za odlaganje otpada je datum početka izvođenja radova na građevini za odlaganje otpada sukladno posebnim propisima“.\nObrazloženje:\nNavedeno se predlaže jer je člankom 3. stavak 1. točka 6. Zakon o gradnji (NN 20/17, 39/19) definiran pojam „građenje je izvedba građevinskih i drugih radova (pripremni, zemljani, konstruktorski, instalaterski, završni te ugradnja građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja) kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina“, a člankom 131. stavak 1. i 2. Zakon o gradnji da se početak građenja mora prijaviti najkasnije 8 dana prije izvođenja ikakvih radova iz članka 3. stavak 6. istog Zakona. Stoga se predlaže izmijeniti definiciju jer ista nije u skladu sa Zakonom o gradnji."]
[5,"Petar Šimičić","Pojmovi i definicije,\nČlanak 2.","1. početak građenja građevine za odlaganje otpada je datum koji se mora nadležnom tijelu graditeljstva prijaviti najkasnije 8 dana prije početka izvedbe građevinskih i drugih radova (pripremni, zemljani, konstruktorski, instalaterski, završni te ugradnja građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja) kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina"]
[6,"Petar Šimičić","Pojmovi i definicije,\nČlanak 2.","Definicija pojma iz Članka 2. stavak 1. \"početak građenja građevine\" nije u skladu sa Zakonom o gradnji NN 20/17, 39/19 članak 131. stavak 1. i 2. jer Zakon o gradnji u članku 3. stavak 6.jasno definira pojam građenja citiram \"građenje je izvedba građevinskih i drugih radova (pripremni, zemljani, konstruktorski, instalaterski, završni te ugradnja građevnih proizvoda, opreme ili postrojenja) kojima se gradi nova građevina, rekonstruira, održava ili uklanja postojeća građevina\". Obzirom da je navedenom definicijom jasno navedeno što je građenje, a da se člankom 131. stavak 1. početak građenja mora prijaviti nakasnije 8 dana prije izvođenja ikakvih radova iz članka 3. stavak 6. ovim Pravilnikom kao provedbenim propisom Ministar nema ovlasti mijenjati definicije i pojmove određene Zakonom o gradnji nego Pravilnik mora biti u skladu sa Zakonom. Sukladno odluci Ustavnog suda U-II-2944/2012 od 27. rujna 2016g. citiram dio presude \" u Republici Hrvatskoj Zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom\". Definicija iz članka 2. stavak 1. nije u skladu sa Zakonom o gradnji te Ministar nema ovlasti određivati pojam početka građenja kada je isto jasno određeno Zakonom o gradnji."]
[7,"GRAD ZAGREB ","Naknada zbog blizine neusklađenog odlagališta,\nČlanak 3.","U stavku 2. predlaže se odrediti koeficijent, odnosno raspon koeficijenta K \nObrazloženje:\nNavedeno se predlaže jer je člankom 3. stavkom 2. definiran K – koeficijent koji odlukom određuje izvršno tijelo jedinice lokalne samouprave, ali nije određen raspon koeficijenta."]
[8,"Grad Karlovac","Naknada zbog blizine neusklađenog odlagališta,\nČlanak 3.","Potrebno je Pravilnikom odrediti okvire  (granične vrijednosti) za koeficijente, radi približnog ujednačavanja naknade na području RH, kao i rok za podnošenje zahtjeva. Prijedlogom pravilnika nije jasno i nedvosmisleno određeno da li se radi o jednokratnoj ili višekratnoj naknadi, potrebno jasnije definirati. Prema dosadašnjem iskustvu vezanom uz utvrđivanje prava na naknadu zbog blizine odlagališta, potrebno je jasno definirati da li pravo na naknadu imaju i nasljednici vlasnika koji je vlasništvo stekao prije početka građenja odlagališta. U protivnom za očekivati je učestale žalbe na rješenja JLS zbog različitog tumačenja zakonskih i podzakonskih propisa od stane službenika u pojedinim JLS."]
[9,"Petar Šimičić","Naknada zbog blizine neusklađenog odlagališta,\nČlanak 3.","Za iznos koeficijenta (K) je potrebno odrediti okvir kako je to u dosadašnjem Pravilniku o mjerilima, postupku i načinu određivanja iznosa naknade vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave ( članak 5. stavak 3. i stavak 4.), a ne ostaviti na volju jedinicima lokalne samouprave koje bi ovakvu nedefiniranost mogle zlouporabiti. Obzirom da je člankom 4. stavak 1. ovog Pravilnika određena Naknada zbog korištenja odlagališta, a što je prihod jedinice lokalne samouprave, držim korektnim odrediti i okvire K - koeficijenta kojim će građani koji ostvaruju pravo na naknadu zbog blizine neusklađenog odlagališta biti zaštićeni od  moguće samovolje pojedinih lokalnih samouprava. Ovakvim Pravilnikom građani koji ostvaruju pravo na naknadu nisu zaštićeni od strane zakonodavca već su ostavljeni na dobru volju lokalnih samouprava."]
[10,"kristina tibaut","Naknada zbog blizine neusklađenog odlagališta,\nČlanak 3.","1. U odnosu na formulu (izraz) prema kojoj se izračunava naknada, potrebno je istaknuti da bi trebalo utvrditi raspon koeficijenta. Naime, prema predloženoj odredbi ne postoji raspon u kojem se koeficijent može utvrditi pa bi takvo neograničeno diskrecijsko pravo jedinice lokalne samouprave mogle zloupotrijebiti i odrediti taj koeficijent suviše visoko, ili pak suviše nisko (ako je to u nečijem interesu). Prema tome, predlaže se utvrditi raspon koeficijenta, a kao što je to bilo utvrđeno i u Pravilniku o mjerilima, postupku i načinu određivanja iznosa naknade vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave. Osim toga, je li to godišnja naknada, kvartalna, mjesečna? Trebalo bi jasno naglasiti o kakvoj točno naknadi je riječ, odnosno za koji period se odnosi. \n\n2. S obzirom na to da jedinica lokalne samouprave vodi popis neusklađenih odlagališta i popis vlasnika te donosi odluku o visini koeficijenta, razvidno je da je pravilnikom propušteno određivanje ili način određivanja odnosno utvrđivanja roka/rokova u kojem/kojima upravitelj mora isplatiti naknadu. U tom smislu, predlaže se ili u samom pravilniku utvrditi datum do kojeg se ta naknada mora isplatiti ili pravilnikom ovlastiti jedinicu lokalne samouprave da utvrdi taj datum. U suprotnom, dinamika isplate naknade će biti u rukama obveznika plaćanja te naknade, a što smatram neprihvatljivim. \n\n3. Prva tri uvjeta koji moraju biti ispunjeni da bi vlasnik imao pravo na naknadu su prepisani iz članka 41. Zakona o održivom gospodarenju otpadom. Međutim, smatram da bi ispunjenje uvjeta pod alinejom 3 \"dokaz da vlasnik nekretninu koristi za stalno stanovanje\" trebalo proširiti na način da se omogući stjecanje tog prava i vlasnicima nekretnine koji ispunjavaju sve navedene uvjete, ali koji tu nekretninu ne koriste osobno za stalno stanovanje (ne vidim razloga zašto bi to pravo bilo neprenosivo). Naime, ovakvom se odredbom onemogućava stjecanje prava na naknadu onim vlasnicima nekretnine koji svoju nekretninu iznajmljuju. Zbog navedenog predlažem da se proširi taj uvjet na način da vlasnici dokažu da koriste tu nekretninu za stalno stanovanje odnosno da je nekretnina u najmu i da najmoprimci koriste tu nekretninu za stanovanje. Takvo proširenje zakonske odredbe nije protivno zakonskoj odredbi jer se time ne bi derogirala zakonska odredba, već bi se samo detaljnije definirala zakonska odredba, a što je u skladu s pravnom prirodom pravilnika kao podzakonskog akta kojim se detaljnije razrađuju odredbe zakona. \nOsim toga, a vezano za dokaze koji se prilažu uz zahtjev, smatram da bi umjesto \"dokaz o stjecanju vlasništva nad nekretninom\" trebalo pisati \"dokaz o vlasništvu nekretnine\". Takav izričaj bi bio ispravniji i u skladu sa zakonskom odredbom jer se u ZOGO-u koristi izričaj \"vlasnik nekretnine\". \n\n4. Nadalje, iako je u članku 1. nacrta pravilnika propisano da se pravilnikom propisuju, između ostalog, način uplate i isplate naknada, sam pravilnik nigdje ne propisuje na koji način se isplaćuje naknada vlasnicima koji ispunjavaju uvjete za isplatu naknade. Naime, nije propisano isplaćuju li upravitelji odlagališta naknadu jedinici lokalne samouprave pa onda jedinica lokalne samouprave isplaćuje naknadu svakom pojedinom vlasniku, ili upravitelj izravno isplaćuje naknadu svakom vlasniku, a prema popisu vlasnika koji mu dostavi jedinica lokalne samouprave. Za pretpostaviti je da će upravitelj iznos naknade isplatiti jedinici lokalne samouprave, ali bi to svejedno trebalo navesti u pravilniku. Naime, pravilnik je podzakonski akt kojim se detaljnije utvrđuju i razrađuju zakonske odredbe pa bi u tom dijelu taj pravilnik trebao biti dorečen, a ne da ostavlja prostora za razna tumačenja."]
[11,"Grad Karlovac","Naknada zbog korištenja odlagališta,\nČlanak 4.","Obzirom da je odlukom Ministarstva točno određen redosljed i dinamika zatvaranja pojedinih odlagališta, JLS na čijem se području nalaze odlagališta moraju izdvajati veća sredstva za sanaciju odlagališta, smatramo neprihvatljivim smanjenje iznosa naknade za korištenje odlagališta. Iznos bi morao biti veći ili barem ostati isti. Također smanjenje naknade nije poticajno za razdvajanje otpada od strane JLS na čijem području se ne nalazi odlagalište."]
[12,"Općina Koprivnički Ivanec","Naknada zbog korištenja odlagališta,\nČlanak 4.","Smatramo da je u Pravilniku potrebno propisati da naknada zbog korištenja odlagališta ostaje trajno jedinici lokalne samouprave bez obzira da li je odlagalište neusklađeno ili usklađeno, te bez obzira da li se radi o Centru za gospodarenje otpadom ili ne."]
[13,"Općina Koprivnički Ivanec","Naknada zbog korištenja odlagališta,\nČlanak 4.","Smatramo da je u Pravilniku potrebno predvidjeti sankcije ukoliko neka jedinica lokalne samouprave ili pravna osoba s čijeg se područja na odlagalište dovozi mješoviti komunalni otpad ne želi potpisati ugovor vezano za plaćanje naknade zbog korištenja odlagališta."]
[14,"Općina Koprivnički Ivanec","Naknada zbog korištenja odlagališta,\nČlanak 4.","Smatramo da je Pravilnikom potrebno obvezati pravnu osobu upravlja odlagalištem da dostavi jedinici lokalne samouprave na čijem se području nalazi odlagalište podatke o pravnim osobama i jedinicama lokalne samouprave s čijeg se područja dovozi mješoviti komunalni otpad i njegovu količinu."]
[15,"kristina tibaut","Naknada zbog korištenja odlagališta,\nČlanak 4.","Smatram da visina naknade zbog korištenja odlagališta kako je ona utvrđena ovim nacrtom pravilnika (iako nije jasno na koji način je utvrđen taj postotak) nije primjerena i neće dovesti do postizanja ciljeva utvrđenih Planom gospodarenja otpadom RH. Naime, dosadašnjim pravilnikom je visina naknade iznosila 30% pa nije jasno zašto se smanjuje dosadašnja visina naknade na iznos do 20%. Povećanjem visine naknade ili zadržavanjem visine naknade u iznosu od 30% bi se utjecalo na jedinice lokalne samouprave da ispunjavaju svoje zakonske obveze u pogledu provođenja izobrazno-informativnih aktivnosti na svom području, a čime bi jedinice lokalne samouprave utjecale na građane da odvajaju otpad, a što bi dovelo do većeg udjela odvojenog komunalnog otpada. Dakle, višim iznosom naknade, utjecalo bi se na jedinice lokalne samouprave da provode aktivnosti koje će dovesti do povećanja udjela odvojenog komunalnog otpada, a što bi pozitivno utjecalo na postizanje zadanih ciljeva u pogledu udjela odvojenog otpada, s druge strane bi od toga koristi imala i sama jedinica lokane samouprave jer bi povećanjem udjela odvojenog komunalnog otpada odlagala manju količinu miješanog komunalnog otpada, a što bi se odrazilo i na apsolutni iznos visine iz ovog članka pravilnika na način da bi jedinica lokalne samouprave manje plaćala. \nDakle, smatram da bi iznos naknade trebao biti viši kako bi se poticalo provođenje aktivnosti kojima bi se građane potaknulo na recikliranje. Prenisko utvrđena visina naknade neće u dovoljnoj mjeri utjecati na jedinicu lokalne samouprave da provodi kvalitetne aktivnosti kojima bi se na području te jedinice lokalne samouprave smanjila količina miješanog komunalnog otpada. Zbog toga, predlažem da se taj iznos poveća, ili da se barem ostavi na razini na kojoj je bio do sada."]
[16,"GRAD ZAGREB ","Prijelazne i završne odredbe,\nČlanak 6.","Predlaže se regulirati pravo prethodnih vlasnika nekretnina, primatelja naknade zbog umanjene tržišne vrijednosti nekretnine, koja je bila propisana Pravilnikom o mjerilima, postupku i načinu određivanja iznosa naknade vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave („Narodne novine“, broj 59/06 i 109/12.), a koji prestaje važiti stupanjem na snagu ovoga Pravilnika.  \nObrazloženje:\nNavedeno se predlaže jer je člankom 6. stavkom 4. Pravilnika o mjerilima, postupku i načinu određivanja iznosa naknade vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave („Narodne novine“, broj 59/06 i 109/12.) propisano da pravo na razliku između tržišne vrijednosti nekretnine i umanjene vrijednosti nekretnine vlasnik nekretnine može ostvariti samo jedan put, a ovim Pravilnikom nije određeno mogu li i navedeni vlasnici nekretnina kojima je već isplaćena naknada zbog blizine odlagališta također podnijeti zahtjev za utvrđivanje prava i isplatu naknade zbog blizine neusklađenog odlagališta za svaku kalendarsku godinu."]