{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVAN IVANDIĆ","NACRT P RIJEDLOGA ZAKONA O PROVEDBI UREDBE (EU) BR. 2017/2402 O UTVRĐIVANJU OPĆEG OKVIRA ZA SEKURITIZACIJU I O USPOSTAVI SPECIFIČNOG OKVIRA ZA JEDNOSTAVNU, TRANSPARENTNU I STANDARDIZIRANU SEKURITIZACIJU","S obzirom na to da nacionalno zakonodavstvo ni na koji način ne uređuje sekuritizaciju kao oblik strukturnog financiranja, smatramo da odredbe u ovom prijedlogu zakona nisu dostatne kako bi se transakcije sekuritizacije propisane Uredbom (EU) br. 2017/2402 („Uredba“) mogle provesti u Republici Hrvatskoj uz zadovoljavajuću razinu pravne sigurnosti.\n \nPrimarno, potrebno je izrijekom ograničiti primjenu pojedinih odredaba stečajnog zakona u kontekstu članka 24. Uredbe. Naime, Uredba predviđa isključivo limitiranu mogućnost pobijanja pravnih radnji prodavatelja (inicijatora) u slučaju nesolventnosti i to na način da se isključuju tzv.  stroge odredbe o povratu sredstava u slučaju nesolventnosti prodavatelja. Imajući na umu da tekst Uredbe ne konkretizira pojedine odredbe inslovencijskog prava svake države članice, smatramo da bi zbog zahtjeva pravne sigurnosti (a posebice imajući u vidu kontekst pravne kulture u RH), trebalo u ovom prijedlogu zakona točno definirati slučajeve pobijanja pravnih radnji stečajnog dužnika koje su isključene u transakcijama sekuritizacije.\n \nPredlažemo i preciznije uređenje SSPN-a (kako je definiran Uredbom). Hrvatski tekst Uredbe navodi zakladu kao primjer SSPN-a. Uzimajući u obzir pravno uređenje zaklade po hrvatskom pravu, SSPN ne može biti zaklada bez ozbiljnijih zakonodavnih zahvata.\n \nKako bi se ostvario jedan od ciljeva Uredbe – jednostavniji, transparentniji i standardiziraniji okvir za sekuritizaciju, postupak obavještavanja dužnika u slučaju prijenosa tražbine na SSPN je potrebno pojednostaviti. U tu svrhu predlažemo uvođenje kolektivne obavijesti dužnicima (uključujući i potrošače) oglasom u dnevnim novinama ili Narodnim novinama RH.\n \nSlično prethodnom, jednostavniji i brži postupak prijenosa registarskih založnih prava na SSPN uvelike bi pridonio stvaranju odgovarajućeg pravnog konteksta za sekuritizaciju.\n \nTakođer, kako bi se ostvarila svrha Uredbe, potrebno je regulirati i pitanje stupanja SSPN-a (ili Servisera) u ovršne i parnične postupke u tijeku. U suprotnom, razina pravne nesigurnosti onemogućit će provođenje sekuritizacije određenih portfelja potraživanja sukladno Uredbi.\n\nS poštovanjem,\nJelena Nushol i Ivan Ivandić,\nodvjetnici u OD Bardek, Lisac, Mušec, Skoko d.o.o.","Prihvaćen","Ovim Zakonom isključivo se omogućava provedbe Uredbe o sekuritizaciji, a širi kontekst vezan uz sekuritizaciju razmotriti će se u budućem razdoblju uvažavajući sve navedene aspekte uključujući potrebu izmjena drugih posebnih propisa."]