{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA  O ZAŠTITI I OČUVANJU KULTURNIH DOBARA  "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"odvjetnik mr. sc. Dražen Letica"," ","Udruga detektorista Hrvatske \nŠubićeva 23,  Zagreb\n\nOIB: 99146658528\n\nzastupana po: \nmr.sc. Dražen Letica, \nodvjetnik iz Zagreba\n                                    \nREPUBLIKA HRVATSKA\nMINISTARSTVO KULTURE\n                                                                                              \n  \n\n            Savjetovanje povodom Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (dalje u tekstu: Nacrt)\nPoštovani,\nTemeljem čl.  11. Zakona o pravu na pristup informacijama kao dio zainteresirane javnosti, na koju se predloženi Nacrt odnosi, predlaže se izmjena predloženog Nacrta u dijelu u kojem se mijenja propis koji se odnosi na djelovanje Udruge registriranih detektorista Hrvatske i Udruge Balkan Imperium iz Knina Ul. K. Tomislava 44,  OIB: 11373547081, registriranih udruga u Republici Hrvatskoj.\nNacrtom predložena izmjena odredbom čl. 8. Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (dalje: u tekstu  ZIDZZOKD) glasi:\n                                          Članak 8. \nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) i područja pojedinačnih arheoloških nalaza uključujući i podvodne zone i nalazišta,  zaštićenih u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \n---------------------------------     -----------------------------------------    --------------------------------\nTom izmjenom zadire se u registrirane aktivnosti Udruge registriranih detektorista Hrvatske i Udruge Balkan Imperium iz Knina Ul. K. Tomislava 44,  OIB: 11373547081, registriranih udruga u Republici Hrvatskoj na način za koji članovi udruga smatraju da je potpuno pogrešan.\n\nObrazloženje:\nZakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobra donesen je 1999. godine i do sada u više od deset navrata ispravljan, mijenjan i dopunjavan. Radi se o propisu koji zahvaća široko područje zaštite  i očuvanja različitih vrste kulturnih dobara, a normira društvene odnose kojima se ostvaruju različiti pa i djelomično suprotstavljeni društveni interesi.\nTrenutno postojeće zakonsko rješenje koje se odnosi na aktivnosti Udruge registriranih detektorista Hrvatske i Udruge Balkan Imperium nije idealno, ali je svakako bolje od onog predloženog u Nacrtu.\nNe samo da je predložen sadržaj odredbe čl 8 ZIDZZOKD normativno lošije rješenju od postojećeg već je izravno protivan tendencijama u zakonodavstvima razvijenijih država članice Europske Unije (Danska, Belgija (Flamanska federalna jedinica)) te UK koje je u postupku izlaska iz EU, te FARO Konvenciji iz 2005. godine  (FARO Convention on  the Values of Curtular Heritage for Society) koju je Republika Hrvatska potpisala i ratificirala i koja je dana 1. lipnja 2011. godine stupila na snagu.\nPrvi osnovi cilj Faro Konvencije je priznati pravo pojedincu da sudjeluje u kulturnom životu a koje je pravo sudjelovanja propisano Konvencijom o ljudskim pravima i kada se to pravo odnosi na kulturnu baštinu. (Članak 1.  točka 1. Ciljevi Konvencije).\nS druge strane formalni razlog zbog kojeg se pristupa izradi Nacrta je prema ocjeni stanja  iz Nacrta; prije svega provedba Uredbe (EU)201)/880, te usklađenje s Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju pri čemu se oba propisa uopće ne odnose na aktivnosti Udruge registriranih detektorista Hrvatske i Udruge Balkan Imperium.\nSudjelovanje stanovništva u kulturnom životu na način da se pretragom prostora putem detektora metala doprinosi istraživanjima povijesti ima različit pravni status od države do države.\n Postoji nekoliko normativnih modela koji se mogu razdvojiti na modele potpune slobode (SAD, Australija Tajland)  modele suradnje UK, Danski model koji je 2016. g. zbog izuzetnog uspjeha tog modela te doprinosa kulturnim institucijama povijesti i gospodarstvu  Danske prihvatila Flandrija, a koji se zasnivaju na suradnji za razliku od modela sukoba institucija i pretraživača detektorima metala (Sirija). Svi ostali modeli uz određena ograničenja ili iznimke mogu se podvesti pod neki od sustava. \nNacrt pored ranije poznate odredbe o zabrani iskapanja ili istraživanja na lokalitetima te ( eventualno ) unutar arheoloških zona bez dozvole nadležnih tijela radi korak dalje te je precizirana da se to ne smije činiti detektorima za metal i sličnim uređajima. \nPostavlja se osnovno pitanje postoji li interes društva da detektira kulturna dobra (arheološka nalazišta) ili ne. Liberalizacijom istraživanja s detektorima metala u Kraljevini Danskoj ukupan broj otkrivenih nalaza povećan je od 2010 do 2015 sa 2911 na 9736. Prema istraživanjima opisanim u Studiji „Professional Amateurs“ Metal detekting and Metal detektor in Denmark autora Andreas S Dobata i Astrid T. Jensen, objavljeno u Open Archeaeology 2016, 2:70-84,  stav  je „arheološkog establišmenta“ u Danskoj da se liberalan pristup istraživanju metalnim detektorima smatra uspjehom. Osnovni problem u Danskoj sada nije nelegalno istraživanje, crno tržište arheološkog materijala, već kao registrirati brojne nalaze koji dovode sustav pred kolaps.\nNacrtom predloženim isticanjem  i proširenjem zabrana na predloženi način (sredstva i prostor) došlo bi do društveno kontraproduktivnog suzbijanja pretraživanja prostora metalnim detektorima od čega nitko nema nikakve koristi.\nNacrtom predložena izmjena Zakona retrogradni je trend koji vodi ka konfrontaciji javnosti i civilnog društva s institucijama, umjesto da se sukladno preuzetim međunarodnim obvezama (FARO Konvencija) Republika Hrvatska  uspostavlja sustav suradnje institucija i civilnog društva. Ograničenje korištenja tehnološkog napretka (detektora metala) u znanosti protivno provedenim suvremenim istraživanjima besmisleno je. \nStav je udruga da je Nacrtom predloženo rješenje nepromišljeno(bez prethodne analize)  zadiranje u postojeće normativno rješenje. Radi se o društvenom odnosu koji svakako treba urediti i koji bi se promišljenim pristupom normativno mogao cjelovito urediti  uspostavom uspješnog modela suradnje. Potreba za uvođenjem jasnog normativno sustava uz primjenu modela sudjelovanja civilnog društva velika je kao i potencijalna korist za akademsku zajednicu i društvo. \nUdruge smatraju da se postojeće stanje treba promijeniti kako bi se: \n1. Omogućila suradnja institucija RH  s građanima i primijenila FARO konvencije kojom se promovira suradnja između nadležnih ustanova ministarstva kulture i građana. \n2. Omogućilo u stvarnosti  jasno informiranje i  označavanje  zaštićene arheološke zone, lokaliteti odnosno područja pojedinačnih arheoloških nalaza.\n3. Detaljno propisali i objaviti na javnosti lako dostupan način sve relevantne informacije koje uređuju aktivnost pretraživanja metalnim detektorima (način kako je to ostvareno u UK).\n4. Kvalitetno definirana procedura predaje ili prijave slučajno pronađenih artefakata, pravo vlasništva nad njima kao i pravo na nagradu nalazniku te pravo javnosti da kupuju i prodaju, odnosno posjeduju arheoloških artefakata.\n5. Omogućila izrada javnosti lako dostupnih baza podataka o zaštićenim zonama, lokalitetima te nalazima, te pronađenim predmetima. \n6. Riješilo pitanje statusa i  pretraživanja lokaliteta koji se vode kao zaštićeni ako su arheološka istraživanja na tim lokalitetima službeno završena oranicama koju su klasificirane kao arheološke zone iako je poznato da su slučajni artefakti na tim oranicama trajno izloženi devastaciji od strane mehanizacije i umjetnih gnojiva.\nPri tome želi se istaknuti kako:\nLakša dostupnost podataka automatski ne znači i veći broj prekršaja.\nKvaliteta obrade nalaza detektorima metala u Danskoj isključuje prigovore izdvajanja predmeta iz arheološkog konteksta zbog jasnog postupanja s nalazima te što se i tako u pravilu pretražuju poljoprivredno obrađena i tretirana područja u kojem je arheološki kontekst predmeta pomaknut.\nSuradnja suzbija ilegalno pretraživanje daleko efikasnije od represije.\n \n\nNadalje važno je napomenuti da se članovi udruge detektorista hrvatske pridržavaju statuta udruge kojim je između ostalog zabranjeno istraživanje zaštićenih lokaliteta i njihove neposredne blizine te da se također pridržavaju etičkog kodeksa udruge kojim se između ostalog propisuje poznavanje zakona RH u predmetnoj domeni.\n\nU prilogu su taj statut kao i etički kodeks Udruge detektorista hrvatske.\n\n                   Ciljevi, područje djelovanja sukladno ciljevima, djelatnosti udruge.\n.\n                                                                    Članak 7.\nUdruga je osnovana sa ciljem promicanja, razvitka i unapređenja detektoriranja.Udruga sukladno ciljevima udruge djeluje na području rekreacije i hobija.\n\nCiljevi Udruge su:\n      1    Poticanje istraživanja i rekreacije u prirodi.\n2 Poticanje na proučavanje kulturnih i povijesnih znamenitosti Hrvatske.\n3 Poticanje na usklađenje detektoriranja sa zakonskim propisima RH te na postupanje članova  sukladno propisanim kodeksima Udruge.\n\nUdruga sukladno ciljevima djeluje na području hobističke djelatnosti te kulture i umjetnosti.\n\n                                                                     Članak 8.\nDjelatnosti Udruge su:\n\n1. Poticanje na druženje u prirodi i prostorijama udruge, na slobodnu razmjenu informacija, organiziranje predavanja, seminara i javnih tribina.\n2. Organiziranje edukativnih radionica o osnovnim načelima detektoriranja te upoznavanje članova udruge sa odredbama zakona o vlasništvu i očuvanju kulturnih dobara.\n3. Organiziranje takmičenja detektorista u znanju i praktičnoj primjeni detektora u prirodi.\n4. Organiziranje istraživanja uz odobrenje nadležnih tijela ministarstva kulture sukladno posebnim propisima ukoliko se radi o lokalitetima u neposrednoj blizini arheoloških nalazišta.        \n      5    Izdavanje publikacija ( sukladno postojećim propisima u Republici Hrvatskoj)\n      \n6 Održavanje internet stranice i organiziranje tribina sa ciljem promicanja vrijednosti    detektoriranja kao hobističke discipline.  \n      \n       7    Suradnja sa domaćim i međunarodnim udrugama i institucijama istih ili sličnih \n            ciljeva.\n\n                                           ETIČKI KODEKS UDH\nKao član UDH obvezujem se;\n\n- na odgovorno i ekološki savjesno ponašanje u prirodi te na svaku drugu promociju detektoriranja kao društveno korisnog hobija. \n\n- upoznati se sa etičkim i pravnim aspektima detektoriranja ( Statut UDH, Čl. 7 i Čl. 8 ) te sa time povezanim zakonskim propisima RH ( Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara i zakonom o vlastinštvu i drugim stvarnim pravima – Čl. 140 ).\n\n- prije pregleda terena koji je u privatnom vlasništvu zatražiti odobrenje za pregled od vlasnika ili posjednika toga terena.\n\n- ne koristiti uređaj kojeg posjedujem za razminiranje niti ga za iste svrhe posuđivati drugim osobama. \n\n\n\nNa kraju udruge u pogledu postojećeg \nPredlažu\n da se čl. 8 briše iz Nacrta.\n\nPodredno ako to nije moguće, onda se radi poštivanja međunarodnih obveza koje je preuzela RH,  (FARO Konvencija) \nPredlažu\nse tri jasnije verzije čl. 8 Nacrta koje  spominju detektore metala:\nA)\nČlanak 8…..verzija 1 ( uvjet je definiranje područja pojedinačnih arh. nalaza )\nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) i područja koja su uvedena u registar kao mjesta pojedinačnih arheoloških nalaza uključujući i podvodne zone i nalazišta,  zaštićenih u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \nObrazloženje: „ područja pojedinačnih arheoloških nalaza“ trebaju biti uvedena u registar ili drugačije. Bilo koji stručni termin ili kategorija su dozvoljeni uz uvjet da su podaci o tome javno dostupni.\nB)\nČlanak 8…..verzija 2    ( označavanje na terenu kao uvjet )                                    \nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) i područja pojedinačnih arheoloških nalaza uključujući i podvodne zone i nalazišta, koji su na terenu propisno označeni te zaštićeni u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \nObrazloženje: Sve što iole vrijedi kao spomenik kulture treba biti propisno zaštićeno kao što je inače slučaj sa privatnim vlasništvom. U ovom slučaju to trebaju biti i „ područja pojedinačnih arheoloških nalaza“. Također o stupnju i ostalim uvjetima zaštite trebaju postojati javno dostupni i na vrijeme ažurirani podaci.\nC)\nČlanak 8…..verzija 3   ( kojim se brišu područja pojedinačnih arheoloških nalaza )                                    \nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) uključujući i podvodne zone i nalazišta,  zaštićenih u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \n\nU Zagrebu, 09 travnja 2020 godine.\n\nSa štovanjem, \n\nPredsjednik udruge detektorista hrvatske \n\nMilan Radmanović p.p.\n\nSuglasan: Petar Blažević predsjednik Udruge Balkan Imperium.","Nije prihvaćen","Razmotreno, ali nije prihvaćeno jer je prema važećem Zakonu i Pravilniku o arheološkim istraživanjima (\"Narodne novine\", broj 102/10 i 2/20) potrebno pribaviti za arheološko istraživanje odobrenje konzervatorskog odjela Ministarstva kulture na čijem su području nalazišta ili nalazi, a za područje Grada Zagreba Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirode. Dakle, koncept suradnje na koju se upućuje postoji i prema sada važećim propisima, međutim za istraživanje je potrebno pribaviti odobrenje i odgovarajuće stručno vodstvo. Slijedom toga, navedenim udrugama nije onemogućeno obavljanje navedene djelatnosti, međutim se djelatnost može obavljati isključivo u skladu sa zakonom. Ratio legis odredbe navedene u čl. 8. je izričita zabrana obavljanja arheoloških istraživanja određenim uređajima bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela,  što a contrario znači da će se istraživanja moći obavljati, ali uz odgovarajuće prethodno odobrenje nadležnog tijela uz stručno vodstvo. U predloženoj odredbi je izričito navedeno da se radi o zonama, nalazištima i nalazima koji su zaštićeni u skladu sa Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[2,"KAROL JURIŠIĆ"," ","Kulturne sakralne građevine i dvorce treba lokalna sredina obnavljati sva kulturna dobra (koja su u gradu, općini i županiji) po tom pitanju dati lokalnoj samoupravi na obnavljanju kulturnih dobara svih vrsta\n\nS poštovanjem \nČlan stranke Hrvatskih Suverenista\n\nKarol Jurišić","Nije prihvaćen","Razmotreno, ali nije prihvaćeno jer je prema članku 4.Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara predviđeno da su tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave dužna skrbiti o kulturnim dobrima na njihovom području.\nUpravljanje kulturnim dobrima koja su u vlasništvu Republike Hrvatske uređeno je i Zakonom o upravljanju državnom imovinom koji predviđa tu mogućnost."]
[3,"Zoran Svrtan","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 5.","Poštovani!\n\nKako ste u raznim drugim pravilnicima i zakonima mijenjali termin \"Ministarstvo kulture\" terminom \"Ministarstvo nadležno za poslove kulture\", predlažem da tako učinite i u ovdje.\n\nHvala na razumijevanju.","Nije prihvaćen","Razmotreno, međutim i u drugim odredbama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara koristi se izričaj \"Ministarstvo kulture\" te je zbog jednoobraznosti tako navedeno i u ovim odredbama."]
[4,"UDRUGA BALKAN IMPERIUM","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 8.",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Poštovani,\n\nSa ciljem učinkovitije zaštite kulturne baštine, kvalitetnijeg Zakona o očuvanju kulturnih dobara, sprečavanju devastacija kulturnih dobara te nedozvoljene trgovine i prometa kulturnim dobrima donosimo Vam nekoliko prijedloga izmjena Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.\n\nOvi prijedlozi se odnose na uspostavljanje suradnje između metal detektorista i kolekcionara te njihovo povezivanje sa strukom, arheolozima i ostalim relevantnim subjektima te javnom vlasti. Prijedlozi sa ciljem iskorištavanja dostupnih i modernijih  tehnologija i pristupa očuvanju kulturne baštine, da se suradnjom jednog hobija i struke pristupi zajedničkom cilju koji vodi do spašavanja i daljnjem očuvanju metalnih predmeta ili metalnih predmeta koji mogu imati svojstvo kulturnog dobra, od opasnosti nepovratnog uništenja.\n\nZajednički ciljevi Udruga detektorista a tako i nadležnih institucija između ostalih bi trebali biti i sprečavanje te smanjivanje ilegalnih aktivnosti, te trgovine i prometa predmetima koji bi se mogli smatrati kulturnim dobrima.\n\nMetal detektiranje je novi rastući trend u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama Europske Unije i šire. Trendovi brzog rasta i sve veće pojave novih članova u svijetu a time i Republici Hrvatskoj, donose i izazove udrugama i institucijama, da se sve ve\ni broj metal detektorista upoznaju sa pravima ali i obvezama koje se od njih očekuju. \n\nKako se brzi rast i pojava velikog broja novih metal detektorista ne mogu više jednostavno ignorirati, nadležna tijela bi umjesto zabrana trebala pristupiti otvorenom rješavanju problema te sagledati sve mane i prednosti te na osnovu toga donijeti odgovarajuće zakonske propise.\n\nOvaj hobi uz sve pozitivne stvari koje donosi, može se realizirati kao uža suradnja te prilika sa jedne strane metal detektoristima da sudjeluju u izgradnji kulturne baštine RH a sa druge strane institucijama da dođu do vrijednih podataka o novim lokalitetima i novim predmetima za funduse muzeja.\n\nTakođer ovo je i apel da se stvori jedno pozitivno ozračje i klima te prepoznavanje i promocija ove vrste hobija te da se zakonskim okvirima stvori održivi sustav u kojima će metal detektoristi nastaviti provoditi svoje aktivnosti.\n\nNegativna klima koja se stvorila oko ovog hobija proizašla je najviše iz nedovoljno istraženih činjenica, zastarjelih zakonskih propisa te nemogućnošću rješavanja otvorenih pitanja, nesuradnje institucija i relevantnih udruga ali i nekolicine pojedinaca koji su iskorištavali ovu vrstu hobija za svoje ilegalne aktivnosti.\n\nMetal detektiranje u Republici Hrvatskoj je relativno nova pojava naspram ostatka zemalja u Europskoj Uniji i Velikoj Britaniji , broj članova koji se bave ovom vrstom hobija svaki dan je sve veći, te je potrebno stvoriti održivi okvir, suradnju institucija i metal detektorista jer donošenjem Zakona koji ne prepoznaju ovaj hobi potiče se daljnja nesuradnja, ilegalne aktivnosti i kaos. \n\nUsprkos svim nedostacima i manjkavosti zakonskih propisa metal detektoristi su ipak ostvarivali kakvu takvu suradnju sa muzejima i konzervatorskim odjelima, vršile su se donacije pronađenih predmeta od kulturnog značaja i muzejske zbirke su se na taj način obogaćivale.\n\nTakođer muzeji su dobivali veći broj podataka o novo otkrivenim lokalitetima.\n\nUpravo zbog ovih razloga tražimo daljnju suradnju ali kroz jasno propisane uvjete. \n\nNEDOSTACI PREDLOŽENOG ČLANKA 8. NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA:\nPrijedlozi Udruga detektorista se najviše odnose na predloženi Članak 8. Nacrta prijedloga Zakona ali i Članak 17. te općenito na cijeli Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.  \nPredloženi \nlanak 8. koji je predložen bez osnovnih stručnih analiza, napisan je nerazumljivo sa mogućnošću dvostrukog tumačenja.  Predloženi članak 8. ima za cilj totalnu cenzuru i diskriminaciju  metal detektorista te kao članak koji je nastao na osnovi neistinitih i neistraženih činjenica koje su proizašle iz neprovjerenih informacija nekih medija i nekoliko arheologa.\nPredloženim člankom potpuno se isključuje i odbacuje bilo kakva suradnja me"}},"Nije prihvaćen","Razmotreno, ali nije prihvaćeno jer je prema važećem Zakonu i Pravilniku o arheološkim istraživanjima (\"Narodne novine\", broj 102/10 i 2/20) potrebno pribaviti za arheološko istraživanje odobrenje konzervatorskog odjela Ministarstva kulture na čijem su području nalazišta ili nalazi, a za područje Grada Zagreba Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirode. Dakle, koncept suradnje na koju se upućuje postoji i prema sada važećim propisima, međutim za istraživanje je potrebno pribaviti odobrenje i odgovarajuće stručno vodstvo. Slijedom toga, navedenim udrugama nije onemogućeno obavljanje navedene djelatnosti, međutim se djelatnost može obavljati isključivo u skladu sa zakonom. Ratio legis odredbe navedene u čl. 8. je izričita zabrana obavljanja arheoloških istraživanja određenim uređajima bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela,  što a contrario znači da će se istraživanja moći obavljati, ali uz odgovarajuće prethodno odobrenje nadležnog tijela uz stručno vodstvo. U predloženoj odredbi je izričito navedeno da se radi o zonama, nalazištima i nalazima koji su zaštićeni u skladu sa Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[5,"UDRUGA DETEKTORISTA HRVATSKE","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 8.","PRIJEDLOG KOREKCIJE NOVOG ZAKONA O ZAŠTITI KULTURNIH DOBARA \nU ovom predmetu korigira se Članak 8 predloženog nacrta zakona te predlaže određena korekcija zakona u cjelini. Kako slijedi….\n\nIzvorni članak:\n                                          Članak 8. \nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) i područja pojedinačnih arheoloških nalaza uključujući i podvodne zone i nalazišta,  zaštićenih u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \n---------------------------------     -----------------------------------------    --------------------------------\n\n Članak 8…..verzija 1 ( uvjet je definiranje područja pojedinačnih arh. nalaza )\nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) i područja koja su uvedena u registar kao mjesta pojedinačnih arheoloških nalaza uključujući i podvodne zone i nalazišta,  zaštićenih u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \nObrazloženje: „ područja pojedinačnih arheoloških nalaza“ trebaju biti uvedena u registar ili drugačije. Bilo koji stručni termin ili kategorija su dozvoljeni uz uvjet da su podaci o tome javno dostupni.\n\nČlanak 8…..verzija 2    ( označavanje na terenu kao uvjet )                                    \nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) i područja pojedinačnih arheoloških nalaza uključujući i podvodne zone i nalazišta, koji su na terenu propisno označeni te zaštićeni u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \nObrazloženje: Sve što iole vrijedi kao spomenik kulture treba biti propisno zaštićeno kao što je inače slučaj sa privatnim vlasništvom. U ovom slučaju to trebaju biti i „ područja pojedinačnih arheoloških nalaza“. Također o stupnju i ostalim uvjetima zaštite trebaju postojati javno dostupni i na vrijeme ažurirani podaci.\n\nČlanak 8…..verzija 3   ( kojim se brišu područja pojedinačnih arheoloških nalaza )                                    \nU članku 47. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: \n„Zabranjuje se pregled arheoloških zona, arheoloških nalazišta (lokaliteta) * ******** ************ *********** ****** uključujući i podvodne zone i nalazišta,  zaštićenih u skladu s ovim Zakonom, detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima u svrhu pronalaženja arheoloških nalaza, bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela.“ \nDosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5. \nObrazloženje: Uz od ranije poznate odredbe o zabrani iskapanja ili istraživanja na lokalitetima te ( eventualno ) unutar arheoloških zona bez dozvole nadležnih tijela ovim je prijedlogom zakona napravljen korak dalje te je precizirano da se to ne smije činiti detektorima za metal i sličnim uređajima. Besmisleno je u istu kategoriju zabrana uvoditi i takozvana područja pojedinačnih arheoloških nalaza i to iz dva opravdana razloga. Prvi se odnosi na činjenicu da je dio zbirki sa tih područja nastao iz donacija detektorista, što se vidi iz raznih studija, a drugi se odnosi na više otvorenih pitanja kao što su kvaliteta nalaza, pitanja klasifikacija nalaza, označavanja tih područja i njihovog uvođenja u razne registre sve do pitanja isplativosti projekata, odnosno financiranja istraživanja na takvim područjima.\n\n             Što je sporno, što nije definirano ili je loše definirano.\n\nNigdje se u novom prijedlogu zakona ne navodi niti jedan oblik suradnje sa građanima iako je RH potpisnik FARO konvencije kojom se promovira suradnja između nadležnih ustanova ministarstva kulture i građana. \n\nU prijedlogu ovog zakona najviše se ističu zabrane i kazne i to unatoč činjenici da  zaštićene arheološke zone, lokaliteti odnosno područja pojedinačnih arheoloških nalaza nisu ili neće biti propisno označeni na terenu niti će biti na vrijeme ažurirani i klasificirani te da se radi o javnosti teško dostupnim bazama podataka o zaštićenim zonama, lokalitetima. Ovdje je potrebno napomenuti da lakša dostupnost podataka automatski ne znači i veći broj prekršaja jer se pokazalo da se crno tržište niti ne zasniva na artefaktima sa arheoloških nalazišta već cvate upravo zbog izostanka bilo kojeg oblika suradnje između nadležnih službi ministarstva kulture i detektorista. \n\nIzostanak kvalitetne suradnje i uvođenje zabrana pretrage detektorima za metal na područjima pojedinačnih arheoloških nalaza dovesti će do situacija u kojoj  detektoristi neće imati namjeru prijavljivati niti pojedinačne nalaze sa novih lokacija niti prijavljivati takve lokacije u cjelini. Imajući u vidu činjenicu da su velika područja RH zahvaćena ubrzanom depopulacijom zaključak je da će ta područja u bliskoj budućnosti postati u arheološkom smislu trajno neproduktivna.\n\nNadležna tijela ministarstva kulture trebaju odgovoriti na neka pitanja: Primjerice, zašto se i dalje vode kao zaštićeni određeni lokaliteti ako su arheološka istraživanja na tim lokalitetima službeno završena. Također, zašto nije dozvoljena pretraga detektorima za metal na oranicama koju su klasificirane kao arheološke zone iako je poznato da su slučajni artefakti na tim oranicama trajno izloženi devastaciji od strane mehanizacije i umjetnih gnojiva.\n\n\nNiti sa prijedlogom ovog zakona ( u odnosu na postojeći ) nije kvalitetno definirana procedura predaje ili prijave slučajno pronađenih artefakata, pravo vlasništva nad njima kao i pravo na nagradu nalazniku a niti je kvalitetno definirano pravo na kupnju i prodaju, odnosno pravo na posjedovanje arheoloških artefakata.\n\nU konačnici je vrlo vidljivo da niti postojeći a niti prijedlog izmjene postojećeg zakona u ovom području ne predstavlja neku novost u odnosu na iz bivšeg sustava naslijeđeni zakon, što je besmisleno za RH imajući u vidu da je punopravna članica zajednica država EU među kojima postoje progresivni primjeri reguliranja kako spornih pitanja tako suradnje sa građanima u ovoj domeni.\n\nVažno napomenuti da se članovi udruge detektorista hrvatske pridržavaju statuta udruge kojim je između ostalog zabranjeno istraživanje zaštićenih lokaliteta i njihove neposredne blizine te da se također pridržavaju etičkog kodeksa udruge kojim se između ostalog propisuje poznavanje zakona RH u predmetnoj domeni.\n\n\nU Zagrebu, 08 travnja 2020 godine.\n\nSa štovanjem, \n\nPredsjednik:\n\nMilan Radmanović","Nije prihvaćen","Razmotreno, ali nije prihvaćeno jer je prema važećem Zakonu i Pravilniku o arheološkim istraživanjima (\"Narodne novine\", broj 102/10 i 2/20) potrebno pribaviti za arheološko istraživanje odobrenje konzervatorskog odjela Ministarstva kulture na čijem su području nalazišta ili nalazi, a za područje Grada Zagreba Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirode. Dakle, koncept suradnje na koju se upućuje postoji i prema sada važećim propisima, međutim za istraživanje je potrebno pribaviti odobrenje i odgovarajuće stručno vodstvo. Slijedom toga, navedenim udrugama nije onemogućeno obavljanje navedene djelatnosti, međutim se djelatnost može obavljati isključivo u skladu sa zakonom. Ratio legis odredbe navedene u čl. 8. je izričita zabrana obavljanja arheoloških istraživanja određenim uređajima bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela,  što a contrario znači da će se istraživanja moći obavljati, ali uz odgovarajuće prethodno odobrenje nadležnog tijela uz stručno vodstvo. U predloženoj odredbi je izričito navedeno da se radi o zonama, nalazištima i nalazima koji su zaštićeni u skladu sa Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[6,"Igor Demeterfi","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 8.","Arheološke zone i arheološka nalazišta (lokaliteti) definirani su Zakonom  kao \"Nepokretna kulturna dobra\", opisana Člankom 7, Zakona o zaštiti i očuvanju kulturne baštine.\n\n\"Područja pojedinačnih arheoloških nalaza\" nisu definirana Zakonom kao \"Nepokretna kulturna dobra\" te se takav pojam nigdje ne spominje u ovom Zakonu. \n\nJedina definicija  \"Područja pojedinačnih arheoloških nalaza\" spominje se samo u Pravilniku o arheološkim istraživanjima bez jasne definicije određene ovim Zakonom ili spomenutim Pravilnikom.\n\nKakva su to područja i što su to po definiciji \"Područja pojedinačnih arheoloških nalaza\" ?\n\nKako građani RH mogu provjeriti ili znati na koje se sve lokalitete ,arheološke zone i područja mislilo ovim člankom?\nKoje su granice i područja takvih lokaliteta?\nNa kojoj udaljenost se smatra da se vršio pregled navedenih lokaliteta?\n\nPrelažem brisanje predloženog Članka 8. te u konkretnim dogovorima sa predstavnicima Udruga koje se bave metal detektiranjem, udrugama kolekcionara, Institutom za arheologiju, numizmatičkim udrugama, predložiti bolji, jasnije definirani i pravedniji \"Zakon o zaštiti kulturnih dobara\".","Nije prihvaćen","Razmotreno, ali nije prihvaćeno jer je prema važećem Zakonu i Pravilniku o arheološkim istraživanjima (\"Narodne novine\", broj 102/10 i 2/20) potrebno pribaviti za arheološko istraživanje odobrenje konzervatorskog odjela Ministarstva kulture na čijem su području nalazišta ili nalazi, a za područje Grada Zagreba Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirode. Dakle, koncept suradnje na koju se upućuje postoji i prema sada važećim propisima, međutim za istraživanje je potrebno pribaviti odobrenje i odgovarajuće stručno vodstvo. Slijedom toga, navedenim udrugama nije onemogućeno obavljanje navedene djelatnosti, međutim se djelatnost može obavljati isključivo u skladu sa zakonom. Ratio legis odredbe navedene u čl. 8. je izričita zabrana obavljanja arheoloških istraživanja određenim uređajima bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela,  što a contrario znači da će se istraživanja moći obavljati, ali uz odgovarajuće prethodno odobrenje nadležnog tijela uz stručno vodstvo. U predloženoj odredbi je izričito navedeno da se radi o zonama, nalazištima i nalazima koji su zaštićeni u skladu sa Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[7,"Davor Uglešić","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 12.","Nažalost često smo svjedoci devastacije nepokretnih kulturnih dobara, graditeljske baštine, neprimjerenom i nepotrebnom primjenom armiranog betona. Kolege koji daju suglasnosti na takve projekte obrazlažu to činjenicom kako iza toga stoji struka. Činjenica je da je AB inkopatibilan i ireverzibilan materijal ( u suprotnost je s dva od tri osnovna princima restauracije i sanacije) te da bi ga trebalo pod svaku cijenu izbjegavati na spomenicima kulture. Za ilustraciju sada na hrvatskoj obali imamo grad koji ima u odnosu na svoju površinu više armiranobetonskih pilota nego Venecija drvenih. Stoga treba omogućiti konzervatorskim odjelima uključivanje nezavisnih stručnjaka koji mogu argumentirano uvjetovati drugačija rješenja koja će biti kompatibilna i reverzibilna.","Nije prihvaćen","Razmotreno, međutim treba naglasiti da se kroz izradu konzervatorskog elaborata omogućava nezavisnim stručnjacima sudjelovanje u zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, a člankom 12., 13. i 14. predviđena je izrada konzervatorskog elaborata."]
[8,"Davor Uglešić","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 13.","isto kao u prethodnom članku","Nije prihvaćen","Razmotreno, međutim treba naglasiti da se kroz izradu konzervatorskog elaborata omogućava nezavisnim stručnjacima sudjelovanje u zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, a člankom 12., 13. i 14. predviđena je izrada konzervatorskog elaborata."]
[9,"UDRUGA BALKAN IMPERIUM","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 17.","Poštovani,\n\n\nPRIMJEDBE NA ČLANAK 17. NAVEDENE  U PRIJEDLOGU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI I OČUVANJU KULTURNIH DOBARA:\n\nPROBLEMI U KOLEKCIONARSTVU:\nOvdje bi se osvrnuli na jedan u nizu problema sa kojima se susreću kolekcionari u RH.\n\nPredloženim Nacrtom prijedloga Zakona ne  rješava se ni pitanje  postojećih privatnih zbirki koje su nastale u prošlosti daleko prije Zakona o zaštiti kulturnih dobara iz 2018. godine, a koje sadrže ne samo metalne predmete već  i slike, stari namještaj, militariju, poštanske markice i druge oblike kolekcionarstva a nastajale su legalno kupovinom i razmjenom u zemlji i inozemstvu.\nNaime prilikom legalne kupovine predmeta kulturne baštine druge države ili predmeta koji nisu proglašeni kulturnom baštinom u matičnoj državi, kolekcionar, građanin RH, legalno kupuje takve predmete izvan RH bilo putem aukcijskih kuća, uvozom od pravne ili privatne osobe ili putem legalnih online servisa.\nDo prije dvije godine arheološki predmeti su se u mnogim državama Europske Unije mogli legalno kupiti na sajmovima antikviteta koji su vrlo često i međunarodnog karaktera (tradicijsko pravo u mnogim europskim državama) bez računa ili bilo kakvog popratnog dokumenta. Tu je riječ uglavnom o arheološkim i numizmatičkim predmetima ograničene arheološke vrijednosti, dakle o predmetima nižih novčanih vrijednosti koji su proizvedeni u velikom broju primjeraka te prema tome ne predstavljaju kulturna dobra značajnijih nacionalnih interesa. Kao takvi i dan danas su slobodni za promet unutar granica Europske Unije što se može vidjeti na mnogim online servisima i aukcijama gdje se prodaju takvi predmeti.  \nPrilikom kupovine takvih predmeta kolekcionaru kao stvarnom vlasniku koji ih je legalno kupio onemogućuje se daljnja prodaja ili razmjena takvih predmeta izvan granica RH jer se takvi predmeti postojećim Zakonom proglašavaju  kulturnim dobrom RH te se time značajno umanjuje pravo privatnog vlasništva nad legalno kupljenim predmetima kao i njihova zamjena, prodaja ili poklon unutar granica RH.\nKako je dakle moguće da privatni i legalno kupljeni predmeti iz drugih država odjednom postaju kulturno dobro RH i legalni vlasnik  ne može dalje vršiti slobodnu trgovinu takvim predmetima izvan države RH dok mu je promet i razmjena takvim predmetima ograničena i u Republici Hrvatskoj. \nTime se zakonskog vlasnika takvih predmeta degradira u posjednika dok zakoniti vlasnik postaje Republika Hrvatska čime se krši ustavno pravo na privatno vlasništvo i Zakon EU o slobodnom protoku roba.\nRadi li se ovdje o namjernom i nasilnom otimanju legalnih predmeta, radi li se u takvim slučajevima o namjernom  sprečavanju od strane nadležnih institucija slobodnoj trgovini i vlasništvu nad legalno stečenim predmetima te kršenju ustavnih prava ili niza drugih propisa?\nOvakvim Zakonom stigmatizira i zatire privatno kolekcionarstvo, koje je, kako nas je i povijest do sada naučila, u najvećem broju slučajeva upravo bilo temelj i baza današnjih javnih zbirki u suvremenim muzejima i drugim kulturnim ustanovama. Jedini rezultat postojećeg Zakona i predloženih izmjena i dopuna istog bi u konačnici mogao rezultirati potpunim nestankom privatnih kolekcija u RH, odnosno njihov trajni gubitak kao i gubitak ostavštine budućim pokoljenjima.\nOva pitanja ostavljamo dalje nadležnim službama da preispitaju načine i raspolaganje takvim kolekcionarskim predmetima kao i uvjete legalne  prodaje i izvoza legalno kupljenih predmeta.\n\nPREDLAŽEMO:\nPredlažemo da se nacrtom prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara nadopuni članak 17. kojim bi se točno definirala pitanja legalnog uvoza i unosa predmeta koji mogu ali i ne moraju predstavljati kulturno dobro.\nPredmeti legalno kupljeni ili uvezeni na taj način ne bi se trebali proglašavati kulturnim dobrom RH jer ne potječu sa teritorija Republike Hrvatske.\nTakvi predmeti trebaju biti u legalnom vlasništvu kupca koji ih je legalno kupio te se takvi predmeti nemaju osnove proglašavati kulturnim dobrom RH i kupac mora imati sva druga prava u slobodnoj trgovini sa takvim predmetima što mu jamči i Ustav Republike Hrvatske.\nTakođer, važno je preispitati status postojećih (u najvećem broju slučajeva neregistriranih) privatnih zbirki u smislu nacrta prijedloga Izmjena i dopuna Zakona koji bi za cilj imao stvoriti uvjete za njihovu registraciju u razumnom vremenskom periodu na način da se stupanjem novog Zakona na snagu osigura vremenski period u okviru kojeg bi se sve postojeće zbirke evidentirale i na taj način postale dio kulturnog fundusa u Republici Hrvatskoj.\n\nS poštovanjem,\n\nPREDSJEDNIK UDRUGE BALKAN IMPERIUM:\n\nPetar Blažević","Nije prihvaćen","Razmotreno, ali nije prihvaćeno.  Članak 17. usklađen je s Uredbom (EU) 2019/880 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o unosu i uvozu kulturnih dobara (SL L 151, 7.6.2019.), a ta Uredba u svom prilogu ima popis kulturnih dobara na koje se odnosi. Uredba se izravno primjenjuje u Republici Hrvatskoj, a članak 17. predstavlja samo provedbenu odredbu koja je unesena u Zakon u skladu s ovlastima navedene Uredbe. Prema tome, navedenom odredbom ne sprječava se privatno kolekcionarstvo već se u skladu s navedenom Uredbom navodi da je unos i uvoz kulturnih dobara u Republiku Hrvatsku moguć uz poštivanje propisa zemlje iz koje se unose i uvoze, a kako bi se spriječila devastacija i nezakonito odnošenje umjetnina s područja drugih država na čijem su području stvorena ili otkrivena kulturna dobra. Između ostaloga, takav režim propisuju brojne međunarodne konvencije koje predviđaju i povrat kulturnog dobra nezakonitog iznesenog iz druge države.\nŠto se tiče statusa postojećih privatnih zbirki, člankom 4. stavkom 3. Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara predviđena je obveza građana da prijave nadležnom tijelu dobro za koje se predmnijeva da ima svojstvo kulturnog dobra.\nPromet kulturnim dobrima unutar Republike Hrvatske je slobodan uz poštivanje zakonskog prava prvokupa u korist jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i Republike Hrvatske."]
[10,"Patricia Dujmović ","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 19.","Upravljanje kulturnim dobrima koja su državno vlasništvo je poprilično loše riješeno do sada te je vidljivo na puno lokacija kako RH kao vlasnik ne vodi brigu o (naročito) nepokretnim kulturnim dobrima. Podržavam ove izmjene kojima se uvodi \"Plan upravljanja\", međutim valja istaknuti jedan konkretan primjer a to je primjer kompleksa Vojarne bana Josipa Jelačića u Otočcu,  koja od 2011. zjapi prazna i bez vojske, a sad je postala i ugroza za život i zdravlje stanovnika i prolaznika s obzirom da se urušava, a to je samo jedan primjer državne nebrige za svoje vlasništvo, a gledavši prema ovom zakonu i kulturno dobro i značajnu građevinu iz hrvatske povijesti. Smatram da bi se trebala ukinuti Odluka o postupku izdavanja isprava podobnih za upis prava vlasništva jedinica lokalne i regionalne samouprave i ustanova kojom se kulturna dobra mogu \"prepisati\" gradu, općini ili ustanovi kojoj su iste osnivači, samo ukoliko su na dan 1. siječnja 2017. godine koristile u točno određene svrhe (škole, društveni domovi, spomenici i dr.) te bi se trebao pronaći način da se općine i gradovi potaknu da te građevine koje država više ne koristi, a pogotovo ako su kulturno dobro, kao što je ova u primjeru iskoristi ne samo u svrhu općeg ili javnog dobra, već i u komercijalne svrhe. Smatram da je krajnje neodgovorno samo čekati da se takva zdanja uruše ili postanu prijetnja građanima. Vrijeme je da država preuzme veću odgovornost za svoje vlasništvo i pomogne jedinicama lokalne samouprave na čijem se prostoru nalaze njihova nepokretna kulturna dobra da iskoriste taj prostor na korist građanima. Ne vidim  razloga  zašto se ne bi koristila u komercijalne svrhe uz dobar i provediv plan upravljanja, time bi se revitalizirao prostor i možda potaknule određene poduzetničke djelatnosti u sredini u kojoj se nalaze.","Primljeno na znanje","Razmotreno,  upravljanje nekretninama u državnom vlasništvu detaljno je uređeno i Zakonom o upravljanju državnom imovinom koji predviđa mogućnost da se jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave daju na raspolaganje nekretnine u vlasništvu Republike Hrvatske."]
[11,"JADRAN KALE","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 19.","Napokon formaliziranje preobrazbe mjera zaštite odn. konzervatorskih smjernica iz domene spomeničkih stilskih inventara u plan upravljanja kulturnim dobrom. Možda u prvoj zakonskoj iteraciji dostaje ići u ovom smjeru ugovaranja s vlasnicima-osnivačima (kako je to isprva bilo sa zaštićenim dijelovima prirode), no u takvoj računici treba predvidjeti manjak kakav slijedi u smislu \"communal resource management\" jer lokalna zajednica tj. kolektivni imatelj, stvaratelj odn. tumačitelj kulturnog dobra nema formalnog uporišta uzimati udjela u povezanim društvenim procesima. \n\nTakođer, vrlo ograničeni prerogativi planiranja upravljanja kulturnim dobrima perpetuiraju međusektorsku blokadu i razmrvljenost, opet na štetu stvaranja i proizvodnje - primjerice kod krajolika (krajobraza), gdje bi upravljanje kulturnim dobrom imalo premostiti administrativni jaz prema vlasnicima i obrađivačima, institucijama zaštite prirode u istom prostoru, turizmu (npr. ako vinogradar vodi skupinu posjetitelja u hori može biti kažnjen jer nema licencu turističkog vodiča u WHL-lokalitetu), itd.\n\nAko su se \"mjere zaštite\" tj. konzervacije već uvalile u nominalne probleme zbog \"kulturnih dobara\" diktiranih novom kategorijom \"nematerijalne kulturne baštine\" kakva se ne konzervira već čuva (safeguarding), u svjetlu ove nove odredbe treba zamisliti što tek slijedi s planovima upravljanja nematerijalnim kulturnim dobrima. U stvarnom životu to već spontano i postoji, sada valja vidjeti ima li sposobnosti izaći kolektivnim stvarateljima kulture ususret.\n\nPredložene izmjene:\n\n1. Uz odlomak \"Ministarstvo kulture može za arheološke parkove, otvorena arheološka nalazišta ili njihove dijelove te memorijalna područja donijeti odluku o njihovom povjeravanju na upravljanje, županiji, Gradu Zagrebu, gradu i općini, na njihov zahtjev ili upravljanje povjeriti pravnoj osobi kojoj je osnivač Republika Hrvatska, uz obvezu izrade plana upravljanja u roku od godinu dana\" dodati i rečenicu \"Ministarstvo kulture može i za druga kulturna dobra pokrenuti izrade plana upravljanja ili za to u dogovoru s imateljima kulturnih dobara ovlastiti pravne osobe obvezane na njegovu periodičnu evaluaciju\".\n\n2. Iza alineje \"U postupku donošenja plana upravljanja provodi se javna rasprava o prijedlogu plana upravljanja u trajanju koje ne može biti kraće od 30 dana, a plan se donosi uz suglasnost Ministarstva kulture“ zbog stručnog standarda \"community-based resource management\" dodati rečenicu \"Usvojeni plan se objavljuje uz Registar kulturnih dobara na mrežnim stranicama Ministarstva kulture\".\n\nS poštovanjem, doc. dr. sc. Jadran Kale, dipl. etnol., Muzej Grada Šibenika i Sveučilište u Zadru.","Nije prihvaćen","Razmotreno, međutim nije prihvaćen prijedlog da se plan upravljanja objavljuje uz Registar kulturnih dobara objavljuje na mrežnim stranicama Ministarstva kulture već je predviđeno da se plan upravljanja objavljuje na mrežnim stranicama donositelja plana, a to je predstavničkog tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave odnosno pravne osobe kojoj je osnivač Republika Hrvatska, ako je njoj povjereno upravljanje kulturnim dobrom."]
[12,"Igor Demeterfi","Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara,\nČlanak 24.","Arheološki nalazi koji su pronađeni i/ili iskopani počinjenjem prekršaja iz stavka 1. točke 5. ovoga članka obvezno će se oduzeti.“.\n\nNe postoji jasna definicija definirana ovim Zakonom što su to  \"arheološki nalazi\"!\n\nDali je pronađeno moderno smeće, željezni otpad, konzerve, moderna kovanica, moderan nakit, komadić olova ili bronce, arheološki nalaz?","Nije prihvaćen","Razmotreno, arheološki nalazi moraju imati kulturno-povijesnu vrijednost, a postoje općeprihvaćeni standardi o tome što sto se smatra arheološkim nalazom koji su definirani međunarodnim konvencijama."]