{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o prioritetima Akcijskog plana za provedbu inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2020. do 2022."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski pravni centar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\na)poboljšanje zakonskog okvira za ostvarivanje prava na pristup informacijama","Zakonski okvir je adekvatan. Ono što je potrebno je stvarna i supstantivna posvećenost državnih i javnih tijela načelima i instrumentima otvorene vlasti, uključujući i onu od strane donositelja političkih odluka.","Primljeno na znanje","Kroz edukaciju širokog kruga polaznika – državnih i lokalnih službenika, novinara, pravosudnih tijela te akademske zajednice kroz dosad provedene akcijske planove za provedbu inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast u Republici Hrvatskoj utjecalo se općenito na jačanje provedbe Zakona o pravu na pristup informacijama te se planira nastavak edukacija i u narednom razdoblju, u suradnji Povjerenika za informiranje i Državne škole za javnu upravu.\nTakođer, temeljem Plana zakonodavnih aktivnosti za 2020. godinu u IV. tromjesečju planiran je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama čime će se provedba Zakona dodatno unaprijediti."]
[2,"Hrvatski pravni centar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nb)proaktivna objava informacija i otvaranje podataka","Tijekom našeg sudjelovanja u uspostavi sustava procjene učinaka propisa, kao i pri analiziranju javnih politika, primijetili smo da nadležna tijela javne vlasti i druga državna i javna tijela u pravilu nemaju podatke nužne za praćenje pitanja/javnih politika iz svoje nadležnosti, niti sustavno prate bilo kakve objektivne indikatore vlastitog učinka u tom smislu. Praćenje i objavljivanje takvih podataka važno je za (a) oblikovanje javnih politika zasnovano na dokazima, odnosno objektivnim pokazateljima (evidence-based decision making); (b) omogućavanje objektivne procjene učinkovitosti i djelotvornosti javnih politika, te svrsishodnog korištenja sredstava; te (c) omogućavanje stvarnog uvida javnosti.\nNadalje, radi omogućavanja korištenja podataka u svrhu istraživanja/analize javnih politika, potrebno je uvesti sustavnu praksu anonimiziranja individualnih podataka i omogućavanja pristupa velikim setovima podataka na temelju kojih se mogu izvoditi utemeljeni zaključci o širokim pitanjima od javnog interesa. Na ovaj bi se način trebalo pristupati, na primjer, popisu stanovništva.\nDodatni problem kojeg smo uočili jest nesustavno prikupljanje podataka i posljedično neusporedivost različitih skupova podataka, a time i nemogućnost smislene analize i zaključivanja. Na primjer, tijekom suradnje s gradovima saznali smo da oni imaju problema u oblikovanju javnih politika jer ne mogu dobiti podatke koji se odnose na javne usluge koje su u nadležnosti centralne države, a donose se na njihov grad, jer su podatci tako organizirani da ne omogućavaju obradu po pojedinačnim JLS. Ili, vrlo nam je teško istraživati ishode u pravosuđu kada se načini bilježenja predmeta razlikuju između policije, državnog odvjetništva i sudova. Dakle, smatramo da je potrebno uložiti znatan konceptualni napor u razvoj sustava prikupljanja, obrade i objavljivanja podataka koji bi trebali služiti kao podloga otvorenoj vlasti i utemeljenim javnih politikama.","Primljeno na znanje","Sukladno novom zakonodavnom okviru za strateško planiranje za potrebe praćenje uspješnosti provedbe strateških i posebnih ciljeva definiranih aktima strateškog planiranja, kreirana je Biblioteka pokazatelja kao kvantitativnih i kvalitativnih mjerljivih podataka koji omogućuju praćenje, izvješćivanje i vrednovanje\nuspješnosti u postizanju utvrđenog cilja akta strateškog planiranja. Biblioteka pokazatelja sadrži popis sa više od 1100 pokazatelja, organiziranih u 17 tematskih područja, u\nskladu s područjima razvoja u okviru sustava strateškog planiranja te razvojnim smjerovima definiranim u\nprocesu izrade Nacionalne razvojne strategije RH do 2030., a za svako su tematsko područje predloženi pokazatelji uspješnosti i pokazatelji učinka i ishoda. Za svaki\npokazatelj je, dodatno, pripremljena „putovnica pokazatelja“, odnosno dodatne informacije koje sadrže definiciju\npokazatelja, mjernu jedinicu, učestalost prikupljanja podataka i najnovije osnovne vrijednosti. Novi zakonodavni okvir za strateško planiranje podatke unaprijedit će mehanizme praćenja pitanja/javnih politika nadležnih tijela. Sukladno navedenom zakonodavnom okviru, spomenuti pokazatelji koristit će se za nacionalne planove, ali ne i za provedbene akte poput Akcijskog plana za provedbu inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast u Republici Hrvatskoj, međutim Ured za udruge će održati postignuti standard provedbe i praćenja provedbe akcijskog plana (sjednice Savjeta inicijative, objava izvješća o provedbi akcijskog plana, izvješća Neovisnog mehanizma izvješćivanja).  \nŠto se tiče omogućavanja pristupa velikim setovima podataka na temelju kojih se mogu izvoditi utemeljeni zaključci o širokim pitanjima od javnog interesa, u 2. i 3. akcijskom planu naglasak je stavljen prvenstveno na otvaranje podataka za što je podloga osigurana uspostavom Portala otvorenih podataka. Također, na nacionalnoj razini otvoreni podaci prepoznati su kao prioritet kroz strateški dokument „Politika otvorenih podataka“ koji je Vlada Republike Hrvatske donijela na 107. sjednici dana 19. srpnja 2018. „Politiku otvorenih podataka“ pratit će i izrađen akcijski plan otvaranja podataka na temelju provedene analize podataka u vlasništvu tijela državne uprave, kako bi se potaklo otvaranje podataka, ali i provedene aktivnosti usmjerene ka podizanju razine znanja i svijesti o samom značaju otvorenih podataka kako bi se potaklo i njihovo korištenje u komercijalne i nekomercijalne svrhe. Planira se nastavak provođenja Mjere kontinuirano otvaranje podataka i u narednom akcijskom planu budući da je glavni cilj mjere povećati količinu otvorenih podataka i pridonijeti povećanju ponovne uporabe otvorenih podataka u Republici Hrvatskoj. Mjerom se nastoji osigurati preduvjete i okvir za efikasno otvaranje podataka na razini državne uprave te potaknuti državna tijela na otvaranje podataka i očekuje se da će se provedbom mjere povećati broj otvorenih podataka na Portalu otvorenih podataka Republike Hrvatske, posebice onih koje je Europska komisija definirala kao prioritetne, kao i kvaliteta tih podataka. Indirektno se očekuje da će otvaranje podataka potaknuti izradu inovativnih nekomercijalnih i komercijalnih aplikacija, intenzivniju suradnju privatnog i civilnog sektora, poglavito u području primjene informacijskih tehnologija, te unaprjeđenja elektroničkih javnih usluga i povećanje transparentnosti javne uprave. \nTakođer, s Uredom za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske, raspravit će se potencijalno poboljšanje sustava procjene učinaka propisa."]
[3,"Udruga Dar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nc)transparentnost rada javne uprave","Smatramo da je prioritet transparentnost rada lokalne i regionalne samouprave. Financijski planovi, javni natječaji za fizičke i pravne osobe, Udruge i Inicijative, moraju bti jasno vidljivi,s dužim rokovima prijave,  javno  dostupni  svim građanima. Nadalje, bila bi poželjna mogućnost savjetovanja te uključivanja građana ili struke u donošenje ili prije donošenja  pojedinih odluka  važnih za lokalnu zajednicu. I  kontrola realizacije i provedbe financijskih planova. naravno, javno dostupna.\nKao Udruga, voljeli bismo još veću suradnju i pomoć lokalne i regionalne samouprave u provedbi planova i projekata na kojima radimo kako bismo pomogli darovitoj djeci te darovitoj djeci s poteškočama u razvoju.","Primljeno na znanje","S ciljem povećanja transparentnosti rada lokalne i regionalne samouprave i u narednom akcijskom planu planira se mjera koja će uključivati provedbu pilot projekta provedbe inicijative Partnerstva za otvorenu vlast na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini, pokretanje gradskih portala otvorenih podataka te uspostavu internetskog sustava za provedbu savjetovanja s javnošću na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) razini. Očekuje se da će zainteresirane jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave izraditi i započeti provedbu akcijskog plana za provedbu inicijative; da će uspostaviti gradske portale otvorenih podataka; te da će biti uspostavljen i u funkciji sustav za internetsko savjetovanje. Razmotrit će se uspostava sustava za provedbu savjetovanja za lokalne i područne (regionalne) jedinice koji bi bio integriran u već postojeći sustav e-Savjetovanja te bi se na taj način osigurala mogućnost područnim (regionalnim) i lokalnim jedinicama da tamo objavljuju svoja savjetovanja te se u budućnosti očekuje da sva online savjetovanja sa svih razina budu dostupna građanima na jednom mjestu i na temelju registracije u jedan sustav."]
[4,"Hrvatski pravni centar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nc)transparentnost rada javne uprave","Smatramo da je potrebno nastaviti raditi na unapređenju transparentnosti na lokalnim i regionalnim razinama vlasti. Jedan od mogućih prioriteta je definiranje seta indikatora koji ilustriraju stanje u različitim područjima nadležnosti JLRS, kako bi se podcrtala važnost podataka. Centralna država bi trebala moći objavljivati takve informacije za one podatke koji se prikupljaju centralno. Nadalje, da bi se motivirale JLRS i da bi se olakšao pristup zainteresirane javnosti relevantnim informacijama na lokalnoj i regionalnoj razini, bilo bi dobro definirati temeljni skup podataka kojeg bi sve JLRS trebale redovito objavljivati, budući smo u tom području primijetili vrlo raznoliku i neujednačenu praksu. To ne mora biti definirano kao zakonska obveza, već dobrovoljna inicijativa koja kasnije može prerasti u prihvaćenu praksu. Potrebno je nadalje nastaviti i s radom na unapređenju transparentnosti poduzeća u vlasništvu JLRS, što je bio jedan od prioriteta i prethodnog Akcijskog plana.","Primljeno na znanje","Prijedlog će biti uzet u obzir pri osmišljavanju aktivnosti u okviru mjere kontinuiranog otvaranja podataka.\nŠto se tiče nastavka unapređenja transparentnosti poduzeća u vlasništvu JLRS, Ured za udruge planira nastavak provedbe programa edukacije trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske, odnosno jedne ili više jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave o kriterijima i mjerilima dodjele donacija i sponzorstava udrugama civilnog društva."]
[5,"Hrvatski pravni centar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nd)sudjelovanje javnosti u oblikovanju i provedbi javnih politika","Za sudjelovanje javnosti u oblikovanju i provedbi javnih politika u narednom je razdoblju najvažnije osigurati da takvo sudjelovanje bude smisleno i svrsishodno. Naime, velika ekspanzija savjetovanja elektronskim putem, kojoj smo svjedočili u prethodnom razdoblju, zaista predstavlja napredak jer osigurava važan format i mehanizam sudjelovanja javnosti u javnim politikama. Međutim, budući pratimo objavljena savjetovanja, primjećujemo da su ona često sasvim formalističke prirode i da im je prvenstveni cilj zadovoljiti proceduralnu obvezu, a ne omogućiti stvarni uvid i sudjelovanje javnosti. To je vidljivo iz kvalitete, opsega i relevantnosti podataka koji se objavljuju u okviru procjene učinaka propisa i razine analize koja je u podlozi alternativnih prijedloga koji su u njima sadržani. To je još više vidljivo iz odgovora predlagatelja na prijedloge i primjedbe koje su iznijeli predstavnici javnosti. Oba aspekta postupanja tijela javne vlasti je potrebno unaprijediti, jer će u suprotnom javnost zaključiti da takvo sudjelovanje nema smisla, čime će cijeli postupak postati u potpunosti ritualan.\nPotrebno je naglasiti i da objava na portalu e-savjetovanja ne iscrpljuje obvezu predlagatelja da provede sveobuhvatno savjetovanje s predstavnicima svih skupina koje imaju legitimni interes u javnoj politici o kojoj je riječ. Jedan od prioriteta sljedećeg razdoblja bi mogao biti i pronalaženje načina da se identificiraju skupine s legitimnim interesom kako bi se osiguralo da su uključene u razvoj i praćenje relevantne javne politike. To bi trebalo uključivati i sudjelovanje u različitim radnim skupinama, koje su sada vrlo suženog sastava i u njima su eventualni predstavnici javnosti lako preglasani. U SAD-u se, primjerice, ovaj postupak provodi javnim pozivom za iskazivanje interesa, a tijela javne vlasti imaju obvezu dokazati da su proveli objektivan i uključiv postupak.","Primljeno na znanje","Prijedlog će biti uzet u obzir pri osmišljavanju aktivnosti koje se tiču sudjelovanja javnosti u oblikovanju i provedbi javnih politika."]
[6,"Hrvatski pravni centar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\ne)borba protiv korupcije","Borba protiv korupcije je možda i najvažniji prioritet ne samo u području otvorene vlasti, već i društva u cjelini. Jedno od ključnih pitanja u ovom području je osiguranje nezavisnosti tzv. nezavisnih institucija koje bi trebale biti slobodne od utjecaja politike i osigurati provedbu načela dobrog upravljanja. Pritom je jedno od ključnih pitanja osigurati da način na koji se imenuju i razrješuju pojedinci koji u njima rade bude takav da osigurava njihovu nezavisnost od političkih utjecaja, a ne ovisnost o njima. Jedan od dobrih primjera jest način na koji su bili odabrani članovi prvog saziva Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa, putem javnog poziva i javnosti dostupnog postupka selekcije u Saboru u kojem je naglasak bio stavljen na kompetencije pojedinca, a ne stranačku potporu.","Primljeno na znanje","Prijedlog će biti uzet u obzir pri osmišljavanju aktivnosti koje se tiču borbe protiv korupcije."]
[7,"Marija Friedrich","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nf)drugim relevantnim područjima (sve što smatrate da bi trebalo biti uključeno mimo navedena 4 područja)?","Poštovani,\nIzuzetno mi je drago radi ove inicijative za otvorenu vlast u Republici Hrvatskoj.\nSmatram da treba odlučno poraditi na neovisnosti medija, ali ujedno i na oštrom sankcioniranju lažnih vijesti. To je u službi \"poboljšanja zakonskog okvira za ostvarivanje prava na pristup informacijama\".\nNadalje, partnerstvo za otvorenu vlast je u službi građana Republike Hrvatske, a najdirektnije građani u vlasti mogu sudjelovati putem referenduma. Zato treba uvrstiti i transparentnost o točnom broju birača, odnosno koliko točno iznosi 10% te da provjera predanih potpisa također bude transparentna.\nS poštovanjem\nMarija Friedrich","Primljeno na znanje","Prijedlog će biti uzet u razmatranje prilikom kreiranja mjera u nadležnosti ministarstva nadležnog za upravu i Državnog izbornog povjerenstva."]
[8,"Koprivničko-križevačka županija","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nf)drugim relevantnim područjima (sve što smatrate da bi trebalo biti uključeno mimo navedena 4 područja)?","Donošenje novog Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi, Zakona o financiranju JLPRS, Zakona o lokalnim izborima i Zakon o izbornim jedinicama...","Primljeno na znanje","Prijedlog će biti uzet u razmatranje prilikom kreiranja mjera u nadležnosti ministarstva nadležnog za upravu i Državnog izbornog povjerenstva."]
[9,"Koprivničko-križevačka županija","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\ng) Navedite planira li se nastavak neke od aktivnosti iz Akcijskog plana za provedbu inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast u Republici Hrvatskoj za razdoblje do 2020. godine u sljedećem provedbenom razdoblju, odnosno Akcijskom planu.","Unaprjeđenje provedbe Zakona o pravu na pristup informacijama, fiskalna transparentnost, jačanje transparentnosti i odgovornosti na razini trgovačkih društava u većinskom vlasništvu JLPRS, dodatno unaprjeđenje savjetovanja s javnošću...","Primljeno na znanje","Razmotrit će se nastavak provedbe svega navedenog i u narednom akcijskom planu.\nTemeljem Plana zakonodavnih aktivnosti za 2020. godinu u IV. tromjesečju planiran je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama čime će se provedba Zakona dodatno unaprijediti.\nTijekom 2019. godine Povjerenik za informiranje je pratio primjenu članaka Zakona o pravu na pristup informacijama, i to članka 10. (proaktivna objava informacija), članka 11. (savjetovanja s javnošću) i članka 12. (javnost rada) u jedinicama lokalne uprave i samouprave na području Virovitičko-podravske županije, Vukovarsko-srijemske županije, Koprivničko-križevačke županije, Istarske županije i Međimurske županije, čime je obuhvaćeno ukupno 143 tijela. Sukladno informacijama dostavljenim Uredu za udruge prilikom izrade Izvješća o provedbi Akcijskog plana za provedbu inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast u RH za razdoblje do 2020. godine, u sljedećem provedbenom razdoblju planira se praćenje primjene članaka 10., 11. i 12. Zakona o pravu na pristup informacijama obuhvatiti i preostalih 5 županija u Hrvatskoj."]
[10,"Hrvatski pravni centar","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nh)  Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u kontekstu krize prouzrokovane pandemijom koronavirusom?","Proces digitalizacije, koji se pokazao jako korisnim tijekom epidemije i za kojeg očekujemo da se ubrzano nastavi, trebao bi biti tako utemeljen da objektivizira interakcije građana s državom, odnosno otklanja prostor za koruptivno djelovanje. Treba napomenuti da, kada govorimo o digitalizaciji javne uprave i javnih usluga, država ima obvezu osigurati u sasvim praktičnom smislu jednak pristup svim građanima, uključujući i one koji nemaju dostupan Internet, opremu, znanje ili druge uvjete koji su nužni za njihovo korištenje. Jednak pristup smatramo ključnim prioritetom.","Primljeno na znanje","Planirano je da daljnja digitalizacija javne uprave bude jedan od fokusa sljedećeg akcijskog plana, kao i do sada. Podsjetimo, upravo projekt e-Građani predstavlja velik uspjeh provedbe jednog od akcijskih planova te je njime kontinuirano osiguran rast broja e-usluga za građane uz Osobni korisnički pretinac u koji građani zaprimaju obavijesti tijela državne uprave (npr. podsjetnik da im istječe valjanost osobne iskaznice)."]
[11,"MARIO BAJKUŠA","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nh)  Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u kontekstu krize prouzrokovane pandemijom koronavirusom?","Aktivnosti u idućem razdoblju se trebaju posebno fokusirati na područje obrazovanja i podupiranja onih programa, projekata i aktivnosti koji promiču vrijednosti Inicijative.","Primljeno na znanje","S nadležnim tijelima razmotrit će se prijedlog da i u idućem provedbenom razdoblju budu formulirane aktivnosti s ciljem doprinosa povećanju razine informiranosti o ciljevima inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast s posebnim naglaskom na uključivanje tema u vezi s važnošću transparentnosti, borbe protiv korupcije, osnaživanja građana i korištenja suvremenih informacijsko komunikacijskih tehnologija kako bi tijela javne vlasti na svim razinama bila učinkovitija i odgovornija, te se stvorili preduvjeti za učinkovitije i inovativnije pružanje javnih usluga odnosno upravljanje javnim resursima u interesu građana u obrazovni sustav. Također su planirane aktivnosti u suradnji s Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova Europske unije vezano za provedbu projekta „U školi otvorene kohezije\", a sve s ciljem promicanja sudjelovanja učenika u građanskom praćenju javnih financija kroz korištenje javno dostupnih (otvorenih) podataka te informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Suradnja s inicijativom Partnerstvo za otvorenu vlast čini sastavni dio talijanskog projekta, odnosno obrazovnog programa \"A Scuola di OpenCoesione\" (At School on OpenCohesion) na kojem se temelji spomenuti hrvatski projekt."]
[12,"Koprivničko-križevačka županija","1. Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u sljedećim područjima: ,\nh)  Koje prioritetne aktivnosti smatrate da bi trebalo poduzeti u razdoblju od 2020. do 2022. godine, a kako bi se ispunili ciljevi provedbe inicijative Partnerstvo za otvorenu vlast, u kontekstu krize prouzrokovane pandemijom koronavirusom?","Radnopravna zaštita, područje zaštite nacionalnih manjina...","Primljeno na znanje","Prijedlog će biti uzet u obzir tijekom daljnjeg procesa izrade akcijskog plana."]