{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":19,"n_cols":6,"rows_kept":19,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Ivan Cvenić","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi","Poštovani, \nPrijedlog bi trebao sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. Kao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je ministarstvo dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna, te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. Prijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje. Slijedom navedenog, predlažemo izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika. Nadalje, u prijedlogu izmjena pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. Što se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto ministarstvo mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka. Slijedom toga, predlaže se da ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. Nadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, smatramo da je takav prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. Prijedlog o izmjenama i dopunama pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om. Smatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan efekt. Na kraju za istaći je da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom. \nS poštovanjem."]
[2,"PREDRAG NIKOLIĆ","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi","Poštovani,\n\nPrijedlog bi trebao sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. Kao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je ministarstvo dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna, te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. Prijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje. Slijedom navedenog, predlažemo izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika. Nadalje, u prijedlogu izmjena pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. Što se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto ministarstvo mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka. Slijedom toga, predlaže se da ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. Nadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, smatramo da je takav prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. Prijedlog o izmjenama i dopunama pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om. Smatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan efekt. Na kraju za istaći je da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom.\n\nS poštovanjem."]
[3,"Agrolaguna d.d.","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi","Agrolaguna d.d., Poreč, Mate Vlašića 34., OIB: 84196188473, dostavlja Vam:\nprimjedbe na Prijedlog pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske.\n\n\nPročišćeni tekst (s dodatkom na kraju):\n\n• Osporeni prijedlog smije sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. \nKao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je ministarstvo dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna, te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. Prijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje.\nSlijedom navedenog, predlažemo izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika.\nNadalje, u prijedlogu izmjena pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava.\nŠto se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto ministarstvo mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka.\nSlijedom toga, predlaže se da ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. \nNadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, smatramo da je takav prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. \nPrijedlog o izmjenama i dopunama pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om.\nSmatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan efekt. \nNa kraju za istaći je da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom."]
[4,"PPK Valpovo d.o.o.","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi","Poštovani,\n\nPrijedlog bi trebao sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. \nKao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je ministarstvo dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna, te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. Prijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje.\nSlijedom navedenog, predlažemo izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika.\nNadalje, u prijedlogu izmjena pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava.\nŠto se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto ministarstvo mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka.\nSlijedom toga, predlaže se da ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. \nNadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, smatramo da je takav prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. \nPrijedlog o izmjenama i dopunama pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om.\nSmatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan efekt. \nNa kraju za istaći je da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom.\n\nS poštovanjem."]
[5,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi","Poštovani,\n\nPrijedlog bi trebao sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. \nKao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je ministarstvo dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna, te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. Prijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje.\nSlijedom navedenog, predlažemo izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika.\nNadalje, u prijedlogu izmjena pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava.\nŠto se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto ministarstvo mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka.\nSlijedom toga, predlaže se da ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. \nNadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, smatramo da je takav prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. \nPrijedlog o izmjenama i dopunama pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om.\nSmatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan efekt. \nNa kraju za istaći je da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom.\n\nS poštovanjem."]
[6,"PP Orahovica d.o.o.","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi","Poštovani,\n\nPredmetni prijedlog smije sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. \n\nKao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je ministarstvo dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna, te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. Prijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje.\n\nSlijedom navedenog, predlažemo izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika.\n\nNadalje, u prijedlogu izmjena pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava.\n\nŠto se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto ministarstvo mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka.\n\nSlijedom toga, predlaže se da ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. \n\nNadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, smatramo da je takav prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. \n\nPrijedlog o izmjenama i dopunama pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om.\n\nSmatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan efekt. \n\nNa kraju za istaći je da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom.\n\nS poštovanjem!"]
[7,"HGK","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi,\nPRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA","U nastavku iznosimo primjedbe Udruženja poljoprivrede HGK:\n\nČlankom 1. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske u članku 2. Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske (nastavno: Pravilnik), u stavku 1. iza riječi „niža“ brišu se riječi „ ili viša“.\n\nPredloženim načinom revalorizacije, odnosno da se izvrši revalorizacija samo zakupnine/naknade koja je niža u odnosu na ugovorenu zakupninu/naknadu, dok bi zakupnina/naknada koja je viša u odnosu na ugovorenu zakupninu/naknadu ne bi revalorizirala, u suprotnosti je sa Ustavom i zakono, te ista postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i JLS. Ovakav prijedlog Pravilnika dovodi pojedine poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, ali i u odnosu na druge poljoprivrednike koji ne istom području imaju manju zakupninu/naknadu. Gubi se smisao, cilj i svrha revalorizacije jer na predloženi način ne dolazi do ujednačavanja zakupnine/naknade već do njenog porasta u korist proračuna države, županije i JLS, a na štetu zakupnika koji imaju veću zakupninu. Također, isti su manje konkurentni u odnosu na zakupnike koji za isto područje imaju manju zakupninu.\n\nDonošenjem Pravilnika u srpnju 2019. godine cilj je bio da se revalorizacija provede za sve ugovore koji su sklopljeni do stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu iz 2018.god. ako je ugovorena zakupnina odnosno naknada niža ili viša u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu/naknadu. Dakle, cilj je ujednačavanje zakupnine/naknade jer ne mogu poljoprivrednici s istog područja, u istoj JLS, plaćati različite cijene zakupa/naknade. Jednako vrijedno poljoprivredno zemljište mora imati i jednaku cijenu. Intencija navedenog Pravilnika je da se po prvi puta usklade zakupnine/naknade, što nije napravljeno u posljednjih 25 godina, iako je ta obveza propisana svim dosadašnjim Zakonima o poljoprivrednom zemljištu. Također, svi ugovori po svim oblicima raspolaganja sadržavaju odredbu o provođenju revalorizacije. Donošenjem navedenog Pravilnika u srpnju 2019.godine pojedine zakupnine/naknade su se trebale povećati, pojedine trebale smanjiti ili ostati približno iste. Dakle, cilj Pravilnika je usklađenje iznosa zakupnine/naknade kako bi se izvršile korekcije neujednačenih cijena zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta. Nove cijene trebale su se formirati na bazi jedinične cijene dosadašnjeg zakupa koji je različit od područja do područja i indeksa potrošačkih cijena koji se objavljuje svake godine u siječnju.\n\nPredložena odredba u suprotnosti je i sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu prema kojem se revalorizacija primjenjuje kako na zakupninu/naknadu koja je niža tako i na zakupninu/naknadu koja je viša u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu.\nStoga Udruženje predlaže da se revalorizacija provodi kako za zakupninu/naknadu koja je niža u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu, tako i u odnosu na zakupninu/naknadu koja je viša u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu, kako je to do sada bio slučaj.\n\nPredložene izmjene protivne su i čl.14.st.2. Ustava, prema kojem bi svi trebali preda zakonom biti jednaki, te vladavini prava iz čl.3.Ustava i načela zakonitosti iz čl.5.st.1.Ustava\nNadalje, osporeni prijedlog smije sadržavati samo odredbe kojima se razrađuju pojedine odredbe Zakona o poljoprivrednom zemljištu (ZPZ) radi njihove primjene i njime se, kao propisom niže pravne snage od zakona (tj. podzakonskim propisom koji je donesen radi provedbe zakona) ne smiju nametati obveze izvan zakonskog okvira koji je propisan čl. 50. st. 1. ZPZ-a. \n\nKao što je to učinjeno i u trenutno važećem Pravilniku, glede kojega se pred Ustavnim sudom RH vodi postupak za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om, ovim prijedlogom se ponovno prekoračuju granice ovlasti koje je Ministarstvo poljoprivrede dobio ZPZ-om. Naime, predloženim načinom revalorizacije zakupnine za ribnjake i zajedničke pašnjake postiže se cijena zakupa kojoj nije isključivi cilj određen ZPZ-om, tj. očuvanje vrijednosti zakupnine, već se njome u stvarnosti nezakonito povećava prihod državnog i županijskog proračuna te proračuna jedinice lokalne samouprave. Na takav način prijedlogom se povrjeđuje vladavina prava kao najviša ustavna vrednota (čl. 3. Ustava), kao i načelo iz čl. 5. st. 1. Ustava prema kojem ostali propisi, pa i ovdje predmetni Pravilnik, moraju biti u suglasnosti s Ustavom i sa zakonom, ovdje ZPZ-om, jer se pravilnikom ne smije odrediti revalorizaciju zakupnine na način na koji ona postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i jedinica lokalne uprave i samouprave. \n\nPrijedlog pravilnika dovodi poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, jer im se jednostranom odlukom nameće teret kojeg nema na umu odredba čl. 50. st. 1. ZPZ-a, koja dozvoljava revalorizaciju, ali samo do granice očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ne iznad toga, primjerice s ciljem punjenja državnog proračuna. Zbog toga predložene izmjene i dopune su u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, a povrijeđeni su i najviša ustavna vrednota vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava. U tom smislu dodavanje stavka 5. u članku 3. Pravilnika je u potpunosti proizvoljno, nezakonito i neustavno te predlažemo njegovo brisanje.\n\nSlijedom navedenog, Udruženje predlaže izmjenu i čl. 3. st. 2. Pravilnika na način da se RZ izračunava temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena. Slijedom prethodno navedenog, potrebno je brisati i čl. 3. st. 3. Pravilnika.\n\nNadalje, u prijedlogu izmjena Pravilnika se navodi da se revalorizacija ne primjenjuje za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora. Postavlja se opet pitanje temeljem koje ovlasti i kako se je došlo do kriterija prema kojima bi Ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije, ukoliko ZPZ takva oslobođenja ne predviđa. Dakle i u tom dijelu očito je da su predložene izmjene i dopune u suprotnosti s čl. 14. st. 2. Ustava, prema kojem bi svi trebali biti pred zakonom jednaki, te vladavina prava iz čl. 3. Ustava i načelo zakonitosti iz čl. 5. st. 1. Ustava.\n\nŠto se tiče promjene čl. 1. st. 3. Pravilnika na način da je izbačena odredba po kojoj se revalorizacija po važećem pravilniku nije primjenjivala na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka, a sada po prijedlogu izmjena pravilnika bi se i na njih trebala primjenjivati, za navesti da je potpuno nejasno zašto Ministarstvo poljoprivrede mijenja svoje stavove jer na prošlom savjetovanju je upravo Ministarstvo prihvatilo prijedlog stručne javnosti da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka jer je ZPZ u čl. 50. st. 1. predvidio samo ugovore o zakupu, dok je prijašnji Zakon o poljoprivrednom zemljištu izrijekom predvidio u tadašnjem čl. 45. st. 1. da će se usklađivanje provesti kod ugovora o zakupu i ugovora o zakupu ribnjaka.\n\nSlijedom toga, predlaže se da Ministarstvo ne mijenja svoju ranije donesenu odluku te da se u pravilniku ne briše odredba iz važećeg pravilnika da se revalorizacija ne primjenjuje na zakup ribnjaka i zakup zajedničkih pašnjaka. \n\nNadalje, što se tiče retroaktivne primjene pravilnika, takav je prijedlog protivan ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl. 90. st. 4. i 5. Ustava RH) koju bezuvjetno treba poštovati. Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013., naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost. \n\nPrijedlog o izmjenama i dopunama Pravilnika nije sporan jedino u dijelu u kojem se dodaje rečenica da se „revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja“, jer je u tom dijelu ovaj nacrt usvojio dijelom primjedbe iz prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti Pravilnika s Ustavom RH i ZPZ-om.\n\nU Prijedlogu pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske, nigdje se kao kategorija zakupa ne navodi posebna vrsta zakupa – prioritetna koncesija, pa kod se tumačenja Pravilnika ostavlja slobodan pristup ovoj kategoriji.\n\nPrioritetna koncesija predviđena Zakonom o poljoprivrednom zemljištu iz 2001. godine i to njegovom izmjenom iz 2002. godine zapravo je predstavljala izuzetak u korištenju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske.\n\nOna je dodjeljivana odlukom Vlade RH prijašnjim društveno-pravnim osoba koje su tu istu površinu stekle kupnjom ili nekim drugim naplatnim pravnim poslovima od fizičkih osoba. Dakle, navedeno poljoprivredno zemljište koje je dobiveno u prioritetnu koncesiju uredno je plaćeno prijašnjim vlasnicima. Prioritetna koncesija dobivena je kao svojevrsno obeštećenje za te poljoprivredne površine. Iz toga razloga je i koncesijska naknada manja jer nije imala za cilj biti tržišno prikladna već biti prihvatljiva pravnim osobama koje su za ta zemljišta već izdvojile određena sredstva.  Sve ovo trenutni tekst pravilnika, kao i predložene izmjene ne uzimaju u obzir, te se dovodi u pitanje intencija zakonodavca prilikom donošenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu 2001. godine. Ako bi se te naknade mijenjale i to sa ciljem postizanja tržišno prikladnih naknada tada bi se doveo u pitanje cilj prijašnjih zakona i samih odluka o prioritetnim koncesijama, a što bi značilo izravno oštećenje takvih pravnih osoba. Ujedno donošenjem ovakvog pravilnika poljoprivredni proizvođač ne može se osloniti na dosljednost pravnog poretka i pouzdati se u njegov kontinuitet i predvidivost odnosno na načelo zaštite legitimnih očekivanja. To načelo između ostalog znači da kada se pravni režim mijenja zakonskim putem, pojedincima kojima je ranije, u skladu s prijašnjim pravnim režimom priznato kakvo pravo ili su sukladno prijašnjem režimu osnovano očekivali ostvarivanje nekoga prava te se nalazili u specifičnom pravnom položaju, treba omogućiti ostvarivanje toga prava, premda ono nije usklađeno s novim pravnim režimom.\n\nStoga iz navedenih razloga prioritetnu koncesiju treba Pravilnikom izuzeti iz revalorizacije te Udruženje predlaže novi tekst  stavka 3. članka 2. Pravilnika: \n\n„Revalorizacija iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja i ugovore o davanju poljoprivrednog zemljišta u prioritetnu koncesiju.“\nTakođer, bitno je istaknuti da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020. - 2024. prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a mišljenje je Udruženja da predmetni Pravilnik i predložene izmjene imaju upravo suprotan učinak. \n\nNa kraju, važno je istaknuti da cilj ovih primjedbi na predložene izmjene Pravilnika nije protivljenje legitimnom cilju ministarstva da se usklađuju (revaloriziraju) ugovorene visine zakupnina za vrijeme trajanja ugovora, a radi očuvanja vrijednosti zakupnina, već samo da Pravilnik bude u skladu s zakonom, a time i Ustavom."]
[8,"HOK","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi,\nPRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA","Članak 2. stavak (1) mijenja se i glasi:\nRevalorizacija iz članka 1. ovog Pravilnika provodi se ako je ugovorena zakupnina odnosno naknada niža ili viša od početne cijene zakupa ili dvostruko više cijene zakupa poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države.\n\nČlanak 3. mijenja se i glasi:\nRevalorizirana zakupnina provodi se na način da ako je naknada niža od početne ide se na početnu cijenu, a ako je naknada viša od duplo od početne cijene ide se na duplo od početne cijene. \nObrazloženje: revalorizacijom bi trebalo obuhvatiti samo iznose koji su niži od početne cijene i viši od duplo od početne cijene. Radi se o javno provedenim natječajima gdje npr. korisnik je prošao po početnoj cijeni i primjenom revalorizacije njemu cijena raste duplo, u uvjetima poslovanja krize dizanje cijene zakupa za dupli iznos je neprihvatljivo i zakonski upitno, jer se mijenjaju iznosi koji su utvrđeni po javnom natječaju."]
[9,"NOVI AGRAR D.O.O.","Na temelju članka 50. stavka 6.  Zakona o poljoprivrednom zemljištu („Narodne novine“, broj 20/18, 115/18 i 98/19) ministrica poljoprivrede donosi,\nO NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ","U Prijedlogu pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske, nigdje se kao kategorija zakupa ne navodi posebna vrsta zakupa – prioritetna koncesija, pa kod se tumačenja Pravilnika ostavlja slobodan pristup ovoj kategoriji.\n\nPrioritetna koncesija predviđena Zakonom o poljoprivrednom zemljištu iz 2001. godine i to njegovom izmjenom iz 2002. godine zapravo je predstavljala izuzetak u korištenju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske. Ona je dodjeljivana odlukom Vlade RH prijašnjim društveno-pravnim osoba koje su tu istu površinu stekle kupnjom ili nekim drugim naplatnim pravnim poslovima od fizičkih osoba. Dakle, navedeno poljoprivredno zemljište koje je dobiveno u prioritetnu koncesiju uredno je plaćeno prijašnjim vlasnicima. Prioritetna koncesija dobivena je kao svojevrsno obeštećenje za te poljoprivredne površine. Iz toga razloga je i koncesijska naknada manja jer nije imala za cilj biti tržišno prikladna već biti prihvatljiva pravnim osobama koje su za ta zemljišta već izdvojile određena sredstva.  Sve ovo trenutni tekst pravilnika, kao i predložene izmjene ne uzimaju u obzir, te se dovodi u pitanje intencija zakonodavca prilikom donošenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu 2001. godine. Ako bi se te naknade mijenjale i to sa ciljem postizanja tržišno prikladnih naknada tada bi se doveo u pitanje cilj prijašnjih zakona i samih odluka o prioritetnim koncesijama, a što bi značilo izravno oštećenje takvih pravnih osoba. Ujedno donošenjem ovakvog pravilnika poljoprivredni proizvođač ne može se osloniti na dosljednost pravnog poretka i pouzdati se u njegov kontinuitet i predvidivost odnosno na načelo zaštite legitimnih očekivanja. To načelo između ostalog znači da kada se pravni režim mijenja zakonskim putem, pojedincima kojima je ranije, u skladu s prijašnjim pravnim režimom priznato kakvo pravo ili su sukladno prijašnjem režimu osnovano očekivali ostvarivanje nekoga prava te se nalazili u specifičnom pravnom položaju, treba omogućiti ostvarivanje toga prava, premda ono nije usklađeno s novim pravnim režimom.\n\nStoga iz navedenih razloga prioritetnu koncesiju treba Pravilnikom izuzeti iz revalorizacije, te predlažemo novi tekst  stavka 3. članka 2. Pravilnika \n\n„Revalorizacija iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se na ugovore o davanju na korištenje bez javnog natječaja i ugovore o davanju poljoprivrednog zemljišta u prioritetnu koncesiju.“"]
[10,"Hrvatska poljoprivredna komora","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 1.","Poštovani,\n\nPrijedlog Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske  i trenutno važećeg Pravilnika potrebno je poništiti s obzirom da dovodi proizvođače u nepovoljan položaj čime se protuustavno i protupravno otvara rizik za;\na) pravnu nesigurnost i neizvjesnost\nb) poslovnu nesigurnost i nemogućnost planiranja\nc) veći prostor za manipulaciju\nd) dodatno administrativno opterećuje\nPrijedlog Pravilnika nije pravno niti strateški opravdan.\n• U članku 50. stavku  1. Zakona o poljoprivrednom zemljištu \"Ugovorom o zakupu ugovorit će se usklađivanje visine zakupnine za vrijeme trajanja ugovora radi očuvanja vrijednosti zakupnine\". U Zakonu nigdje ne piše da je moguće tražiti visinu zakupnine iznad njezine vrijednosti. \n• Krše se odredbe Ustava osobito u dijelu retroaktivne primjene Pravilnika. U članku 90. stavak 4.  Ustava RH \"Zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje\".\n• Mišljenja smo da se primjenom ovakvog Pravilnika dodatno stvara ne konkurentnost poljoprivrednih proizvođača kojima se u zadnjih nekoliko godine nisu dizale cijene proizvoda već kontinuirano padaju. Na ovaj način dodatno se slabi mogućnost daljnjeg rasta i očuvanja novih radnih mjesta koja su u vrijeme ove krize, osim zdravlja, najvažnija. \n\nHPK se ne protivi usklađivanju visine zakupnine za vrijeme trajanja ugovora radi očuvanja vrijednosti zakupnine, ali ista treba  biti usklađena sa Zakonom i Ustavom.  Također, smatramo kako je izračun revalorizacije jedino opravdan izračunom temeljem već ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena."]
[11,"OSATINA GRUPA d.o.o.","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 1.","Članak 1.\nU Pravilniku o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske (NN 65/19) u članku 2.:\nU stavku 1. iza riječi „niža“ brišu se riječi „ili viša“.\nNaime, donošenjem Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske u srpnju 2019. (nastavno: Pravilnik) godine cilj je bio da se revalorizacija provede za sve ugovore koji su sklopljeni do stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu iz 2018.god. ako je ugovorena zakupnina odnosno naknada niža ili viša u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu/naknadu. Dakle, cilj je ujednačavanje zakupnine/naknade jer ne mogu poljoprivrednici s istog područja, u istoj JLS, plaćati različite cijene zakupa/naknade. Jednako vrijedno poljoprivredno zemljište mora imati i jednaku cijenu. Intencija navedenog Pravilnika je da se po prvi puta usklade zakupnine/naknade, što nije napravljeno u posljednjih 25 godina, iako je ta obveza propisana svim dosadašnjim Zakonima o poljoprivrednom zemljištu. Također, svi ugovori po svim oblicima raspolaganja sadržavaju odredbu o provođenju revalorizacije. Donošenjem navedenog Pravilnika u srpnju 2019.godine pojedine zakupnine/naknade su se trebale povećati, pojedine trebale smanjiti ili ostati približno iste. Dakle, cilj Pravilnika je usklađenje iznosa zakupnine/naknade kako bi se izvršile korekcije neujednačenih cijena zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta. Nove cijene trebale su se formirati na bazi jedinične cijene dosadašnjeg zakupa koji je različit od područja do područja i indeksa potrošačkih cijena koji se objavljuje svake godine u siječnju.\nPredloženim načinom revalorizacije, odnosno da se izvrši revalorizacija samo zakupnine/naknade koja je niža u odnosu na ugovorenu zakupninu/naknadu, dok bi zakupnina/naknada koja je viša u odnosu na ugovorenu zakupninu/naknadu ne bi revalorizirala, u suprotnosti je sa Ustavom i zakonom, te ista postaje nezakoniti prihod proračuna države, županija i JLS. Ovakav prijedlog Pravilnika dovodi pojedine poljoprivredne proizvođače u nejednak položaj pred zakonom u odnosu na državu, odnosno regionalnu i lokalnu samoupravu, ali i u odnosu na druge poljoprivrednike koji ne istom području imaju manju zakupninu/naknadu. Gubi se smisao, cilj i svrha revalorizacije jer na predloženi način ne dolazi do ujednačavanja zakupnine/naknade već do njenog porasta u korist proračuna države, županije i JLS, a na štetu zakupnika koji imaju veću zakupninu. Također, isti su manje konkurentni u odnosu na zakupnike koji za isto područje imaju manju zakupninu.\nPredložena odredba u suprotnosti je i s Zakonom o poljoprivrednom zemljištu prema kojem se revalorizacija primjenjuje kako na zakupninu/naknadu koja je niža tako i na zakupninu/naknadu koja je viša u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu.\nStoga predlažemo da se revalorizacija provodi kako za zakupninu/naknadu koja je niža u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu, tako i u odnosu na zakupninu/naknadu koja je viša u odnosu na jediničnu revaloriziranu zakupninu, kako je to do sada bio slučaj.\nPredložene izmjene protivne su čl.14.st.2. Ustava, prema kojem bi svi trebali preda zakonom biti jednaki, te vladavini prava iz čl.3.Ustava i načela zakonitosti iz čl.5.st.1.Ustava. \n\n\nIza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi: „Revalorizacija iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se za ugovore kod kojih je razlika revalorizirane zakupnine/naknade u odnosu na zakupninu/naknadu iz ugovora jednaka ili manja od 100 kuna za preostalo vrijeme trajanja ugovora.\nPostavlja se pitanje temeljem koje ovlasti i kako se došlo do kriterija kojima bi ministarstvo imalo pravo i moglo osloboditi određene subjekte postupka revalorizacije ukoliko Zakon o poljoprivrednom zemljištu to ne predviđa. Pravilnik je podzakonski akt koji ima manju pravnu snagu od Zakona, te isti mora biti u suglasnosti s navedenim. Predložene izmjene protivne su čl.14.st.2. Ustava, prema kojem bi svi trebali preda zakonom biti jednaki, te vladavini prava iz čl.3.Ustava i načela zakonitosti iz čl.5.st.1.Ustava."]
[12,"ZORAN BABIĆ","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 1.","Namjera Pravilnika o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske\nNN 65/2019, (1280), pravilnik, 5.7.2019.\nje bila da se poštenije propiše plaćanje zakupnine, tj. da svi plaćaju propisanu cijenu zakupa po pojedinoj katastarskoj općini! Recimo za moju općinu to je 625 kuna po hektaru. Ja je plaćam 1300 kn/ha, a oni po povlaštenoj cijeni samo 150-200 kn/ha. Ovom izmjenom će svi koji plaćaju više, to i dalje  morati, no svi oni koji plaćaju manje, neće tražiti da im se zakupnina poveća na propisanu. To će morati zatražiti općine od ministarstva.\nZa sve one koji neplaćaju niti takvu povlaštenu zakupninu, revalorizacija je onemogućena.\nZbog članka 3 ovog prijedloga.\nTime je onemogućena prvotna namjera pravilnika da svi plaćaju jednaku zakupninu po propisanoj cijeni za pojedinu katastarsku općinu!!"]
[13,"OSATINA GRUPA d.o.o.","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 2.","Članak 2.\nU članku 3. dodaje se novi stavak 5. koji glasi:\nIznimno od stavka 3. ovoga članka jedinična revalorizirana zakupnina (JRZ) za ribnjake iznosi 190 kuna, a jedinična revalorizirana zakupnina (JRZ) za zajedničke pašnjake iznosi 475 kuna.\n Predlažemo da se zakupnina za ribnjake i pašnjake izračunava temeljem ugovorenih zakupnina korigiranih za prosječni godišnji indeks potrošačkih cijena."]
[14,"ZORAN BABIĆ","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 3.","Ovim člankom se pogoduje određenim subjektima, koji imaju niže cijene zakupa od propisanih pravilnikom, a po toj osnovi imaju duga!\nZbog članka 1. ovog prijedloga svi koji plaćaju manju cijenu zakupa neće sami tražiti revalorizaciju. Zatražiti bi to mogla jedinica lokalne samouprave od ministarstva, no neće moći zbog ovog članka! Subjekt ima duga po osnovi zakupa, ne može mu se izdati potvrda da nema duga, te mu se ne može revalorizirati cijena zakupa!\nOvaj članak je nepotreban, pogotovo ako se usvoje izmjene sadržane u članku 1.ovog prijedloga.\nNitko neće tražiti da mu se zakupnina poveća."]
[15,"OSATINA GRUPA d.o.o.","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 4.","Članak 4.\nIza članka 8. dodaje se novi članak 8a. koji glasi:\n„Postupci revalorizacije započeti do stupanja na snagu ovog Pravilnika dovršit će se prema odredbama ovog Pravilnika“.\n Retroaktivna primjena Pravilnika je protivna ustavnoj kategoriji zabrane povratnog djelovanja propisa (čl.90.st.4. i 5. Ustava RH). Naime, i Ustavni sud u svojim odlukama broj U-I-4763/2012 i U-I-1342/2013, obje od 18. rujna 2013.godine, naglašava da je pravo svakog pravnog subjekta da u trenutku donošenja poslovnih odluka zna da će pravno okruženje u kojima je donio tu poslovnu odluku biti stabilno, izvjesno i sigurno, odnosno da će mu država donoseći propise jamčiti pravnu sigurnost i izvjesnost.\n Smatramo također bitnim za istaći da predložene izmjene i dopune pravilnika ne pridonose ostvarivanju ciljeva iz programa Vlade RH za razdoblje 2020.-2024 prema kojima bi se poljoprivredna proizvodnja trebala povećati za 30%, odnosno na 22 milijarde kuna, te gdje je jasno istaknuto da poljoprivredna proizvodnja mora predstavljati djelatnost od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku prema kojoj treba s posebnom pozornošću postupati i poticati njen razvoj, a smatramo da predmetni Pravilnik s predloženim izmjenama ima upravo suprotan efekt."]
[16,"ZORAN BABIĆ","O NAČINU REVALORIZACIJE ZAKUPNINE ODNOSNO NAKNADE ZA KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE ,\nČlanak 4.","Kako je ovo uopće zakonito!?\nPostupci započeti po jednom zakonu/pravilniku se završavaju po drugom!!\nTo je po Ustavu?\n------------------------------------------------\n---------------------------------------\nPravilnik o načinu revalorizacije zakupnine odnosno naknade za korištenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske\nNN 65/2019, (1280), pravilnik, 5.7.2019.\nČlanak 4.\n(1) Revalorizacija iz članka 2. stavka 1. ovoga Pravilnika provodi se za sve ugovore koji su sklopljeni do stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu (»Narodne novine«, broj 20/18 i 115/18, u daljnjem tekstu: Zakon).\n(2) Za sve ugovore iz stavka 1. ovoga članka koji ne sadrže odredbu o revalorizaciji primjenjuju se odredbe ovoga Pravilnika.\n(3) Za sve ugovore iz stavka 1. ovoga članka za koje su ispunjeni uvjeti iz članka 2. stavka 1. ovoga Pravilnika, jedinice lokalne samouprave, odnosno Grad Zagreb dužne su Ministarstvu poljoprivrede dostaviti zahtjev za sklapanje aneksa ugovora u svrhu revalorizacije, u roku od četiri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika elektronskim putem.\n(4) Uz zahtjev iz stavka 2. ovoga članka, jedinice lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb dužne su priložiti i:\n– kopiju ugovora i pripadajućih aneksa ugovora za koji je potrebno revalorizirati zakupninu odnosno naknadu\n– izračun revalorizirane zakupnine\n– popunjen prijedlog aneksa ugovora u skladu s elektronskim predloškom koji je objavljen na mrežnoj stranici Ministarstva poljoprivrede.\n(5) Ministarstvo poljoprivrede dužno je sklopiti anekse ugovora iz stavka 3. ovoga članka u roku od četiri mjeseca od dostave potpune dokumentacije iz stavka 4. ovoga članka.\n------------------------------------------------\n--------------------------------------------\nDAKLE, JLS SU IMALE ROK, KAO I MINISTARSTVO da postupe u skladu sa pravilnikom, no nisu to učinili, znači samo ministarstvo poljoprivrede nije učinilo kako je propisalo u svom pravilniku!\nOdnosno, u ministarstvu stoje zahtjevi za revalorizaciju poslani početkom godine, da bi bili završeni kad ove promjene stupe na snagu. Znači, svi koji plaćaju 1200-1600 kuna po hektaru će morati i dalje plaćati, jer po prijedlogu izmjena ti ugovori o zakupu neće biti revalorizirani!!\n\nPRIJE MJESEC DANA je ministarstvo poljoprivrede, ipak riješilo neke predmete, pa su neki zakupoprimci dobili \nanekse ugovora i cijena zakupa im je revalorizirana, tj. smanjena na propisanu pravilnikom.\nTo je samo nekolicina dobila, VEĆINA NIJE!!!\nZAR ZAKONI I PRAVILNICI RH NE VRIJEDE JEDNAKO ZA SVE NJENE GRAĐANE ?!!?"]