{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Obrascu prethodne procjene za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Sportska udruga gluhih Splitsko- dalmatinska županija","PRILOG 1. ","Predlažem da osobu oštećenog sluha treba zaposliti u  lokalnoj i područnoj ( regionalnoj) samopravi jer želimo imati predstavnika oštećenog sluha.  Time zelimo zaštititi sve osobe oštećenog sluha na području grada Splita i Splitsko dalmatinske županije.","Primljeno na znanje","PRIMLJENO NA ZNANJE\nPitanja vezana uz zapošljavanje osoba s invaliditetom ne uređuju se ovim Zakonom, već posebnim zakonima.\nStoga nema zapreke da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave zaposle osobu oštećenog sluha, neovisno o sadržaju izmjena ovoga Zakona."]
[2,"Sportska udruga gluhih Splitsko- dalmatinska županija","PRILOG 1. ","Poštovani,\n\nRavnopravno sudjelovanje u radnim tijelima ili odjelima za sport u Gradovima\n \nKroz dosadašnji rad smo uočili na nacionalnoj te osobito na lokalnoj razni nepostojanje ili nedostatka kvalitetnog rada radnih tijela za razvoj sporta te nedostatka sudjelovanja različitih predstavnika (ključnih dionika) za razvoj sporta.\nRadna tijela za sport ili Odjeli za sport u Gradovima moraju imati predstavnike različitih sportskih dionika kao što su predstavnici gluhih, invalida, čujućih, škola, sportskih sveučilišta i sl. kako bi se omogućili uvjeti, objedinile javne potrebe i interesi u razvoju sporta osobito na lokalnoj razini. Vrlo često radna tijela za sport/odjeli za sport nisu dovoljno upoznati sa sportskim aktivnostima i rezultatima gluhih sportaša kao i radom Gradove sportskih saveza gluhih jer sportski savezi gluhih nemaju svoje predstavnike u tim tijelima. Stoga, predlažemo da na nacionalnoj, ali osobito i na lokalnoj razini radna tijela za sport/odjeli za sport uključe po jednog predstavnika svih važnih dionika u razvoju sporta kako bi se kroz radne skupine i rasprave omogućili kvalitetni uvjeti za razvoj sporta i objedinile javne potrebe i interesi u razvoju sporta.","Primljeno na znanje","Sastav radnih tijela predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ne propisuje se ovim Zakonom, već ih propisuju same jedinice.\nStoga nema zapreke da u sastav radnih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave budu uvrštene i osobe oštećenog sluha, neovisno o sadržaju izmjena ovoga Zakona."]
[3,"Koprivničko-križevačka županija","PRILOG 1. ","I. Svakako bi trebalo iskoristiti predstojeće promjene zakona i urediti način zamjenjivanja pročelnika upravnog tijela u jedinicama lokalne i područne samouprave u slučaju njegove odsutnosti ili prestanka službe kao i način određivanja službenika koji će privremeno obavljati poslove pročelnika do imenovanja pročelnika na temelju javnog natječaja u slučaju da je ranijem pročelniku prestala služba ili u slučaju ustrojavanja novog upravnog tijela u jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave. Po sadašnjim propisima za vrijeme do imenovanja pročelnika na temelju javnog natječaja ili povratka odsutnog pročelnika na rad nije moguće imenovati vršitelja dužnosti pročelnika, a i privremeno davanje ovlaštenja za obavljanje poslova pročelnika pojedinom službeniku je višestruko sporno s obzirom na: \n1. to da je on de facto vršitelj dužnosti predstojnika, kojeg zakon ne poznaje, \n2. pitanje plaće na koju takav službenik ima pravo, budući da on obavlja poslove svojeg radnog mjesta na koje je raspoređen rješenjem pročelnika i sukladno pravilniku o unutarnjem redu, dok na temelju ovlaštenja općinskog načelnika, gradonačelnika ili župana obavlja i poslove pročelnika, iako ga se na radno mjesto pročelnika ne može  ni privremeno rasporediti pa nema pravo na povoljniju plaću iz članka 98.a stavka 2. Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. \n3. to da naloge i ovlaštenja za obavljanje pojedinih poslova službenicima na temelju članka 53. a stavka 1. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, mogu davati samo pročelnici koji upravljaju njihovim upravnim tijelom, a ne općinski načelnici, gradonačelnici i župani, \n4. raznoliku praksu na području jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, oko statusa, prava i obveza takvog službenika, koja bi se morala ujednačiti na jedan kvalitetan, transparentan i nedvojben način.\n\nII. Predlaže se kvalitetnije urediti i mjesnu samoupravu, s obzirom na uvjete za osnivanje mjesnih odbora, gradskih kotara i gradskih četvrti, kao i s obzirom na način izbora vijeća mjesnog odbora te ovlasti i financijska sredstva s kojima on može raspolagati da bi mogao provoditi određene aktivnosti i programe od interesa za svoju zajenicu (npr. pitanje uređenja lokalnih putova, društvenih domova, nogostupa, igrališta…). \n\nIII. Nejasno je zašto će se proširiti krug osoba ovlaštenih za predlaganje odluke o privremenom financiranju, budući da nju, kao i proračun, donosi predstavničko tijelo na prijedlog općinskog načelnika, gradonačelnika ili župana. Proširenjem kruga osoba koje mogu predložiti ovlaštenih za predlaganje odluke o privremenom financiranju se razvlašćuje izvršno tijelo jedinice koje je do sada bilo ovlašteni predlagatelj tog akta, što dovodi u pitanje funkcioniranje izvršne vlasti i upravnih tijela u jedinici jer općinski načelnik, gradonačelnik ili župan mogu pružiti otpor provedbi odluke o privremenom financiranju.\n\nIV. Smatramo potrebnim predvidjeti mogućnost osnivanja županijskih ispostava u kojima bi se obavljali poslovi iz samoupravnog djelokruga županije i povjereni poslovi državne uprave (dosadašnji poslovi ureda državne uprave), a na čijem čelu bi bio voditelj ispostave kojeg imenuje župan.\n\nV.  U odnosu na zamjenike gradonačelnika i zamjenike općinskih načelnika, moguće je propisati, neovisno o veličini/broju stanovnika da zamjenici tih lokalnih jedinica obavljaju svoju dužnost volonterski te da profesionalno mogu obavljati dužnost samo u slučaju kada obnašaju dužnost gradonačelnika ili općinskog načelnika jer je ovima prestanak mandata nastupio nakon isteka dvije godine mandata u jedinici, sukladno  članku 40.d stavku 2. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi.","Nije prihvaćen","I – 1., 2. i 4.\nZamjenjivanje pročelnika nije predmet uređenja Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, kao ni statusna službenička pitanja bilo kojeg službenika.\nPročelnik je rukovodeći službenik u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, a pitanja vezana uz obavljanje poslova pročelnika, zamjenjivanje pročelnika i određivanje plaće službenika za obavljanje poslova pročelnika uređuju se Zakonom o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i pripadajućim podzakonskim propisima te Zakonom o plaćama u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi.\n\n3. Člankom 53.a Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi propisano je da upravnim tijelima upravljaju pročelnici koje na temelju javnog natječaja imenuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan. Tim se Zakonom ne propisuje davanje naloga i ovlaštenja službenicima.\nČlankom 48. stavkom 1. točkom 3. toga Zakona propisano je da općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan (koji su izvršno tijelo jedinice) usmjerava djelovanje upravnih tijela jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave u obavljanju poslova iz njihovoga samoupravnog djelokruga te nadzire njihov rad.\n\nII. Mjesna samouprava u isključivom je samoupravnom djelokrugu jedinica lokalne samouprave te je sasvim primjereno pitanja vezana uz mjesnu samoupravu prepustiti uređenju tih jedinica.\n\nIII. Sasvim je jasno zašto će se proširiti krug osoba ovlaštenih za predlaganje odluke o privremenom financiranju.\nNaime, ovakvo uređenje bilo je važeće do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi („Narodne novine“, br. 123/17), kada su ostali predlagatelji odluke o privremenom financiranju ispušteni iz Zakona. Istodobno, ako predstavničko tijelo ne donese odluku o privremenom financiranju, ono će biti raspušteno, dok za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana nije propisana posljedica u slučaju ako ne predlože predstavničkom tijelu donošenje te odluke.\nStoga, kako bi se ojačala mogućnost donošenja odluke o privremenom financiranju u jedinici u kojoj nije donesen proračun te kako bi se izbjegao automatizam pri raspuštanju predstavničkog tijela u situaciji kada mu donošenje odluke o privremenom financiranju nije ni predloženo, ovim se Zakonom to pitanja detaljnije uređuje na način da se proširuje krug predlagatelja ovlaštenih za predlaganje odluke o privremenom financiranju.\nTakvo uređenje egzistiralo je do izmjena Zakona iz 2017., a u praksi se pokazalo sasvim opravdanim. \nTime se ni u kom smislu ne „razvlašćuje“ izvršno tijelo niti se dovodi u pitanje funkcioniranje toga tijela, kao ni upravnih tijela, već upravo naprotiv – daje se mogućnost i vremena izvršnom i predstavničkom tijelu da se za vrijeme trajanja privremenog financiranja dogovore oko proračuna.\nŠto se tiče „pružanja otpora“ općinskog načelnika, gradonačelnika ili župana provedbi odluke o privremenom financiranju, ovdje se ukazuje na samu narav izvršnog tijela i njegovih temeljnih zadaća, među kojima je izvršavanje ili osiguravanje izvršavanje općih akata predstavničkog tijela, na odredbe o izvršavanju proračuna iz Zakona o proračunu, kao i na odredbe o fiskalnoj odgovornosti iz Zakona o fiskalnoj odgovornosti.\n\nIV. Člankom 35. važećeg Zakona propisano je da predstavničko tijelo uređuje ustrojstvo i djelokrug upravnih tijela jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave, a člankom 55.da se statutom županije mogu za obavljanje određenih poslova iz njezinoga samoupravnog djelokruga osnovati upravna tijela i izvan njezinog sjedišta.\nPredložena pitanja nisu predmet uređenja sustavnog zakona.\n\nV. Točno je da je zakonom moguće propisati takvo rješenje, no postavlja se pitanje njegove opravdanosti.\nOsim toga, ovim Prijedlogom zakona predlaže se ukinuti dužnost zamjenika općinskih načelnika u svim općinama i gradovima do 35.000 stanovnika.\nDetaljnije obrazloženje isto kao uz odgovor na komentar Željka Lackovića."]
[4,"Željko Lacković","PRILOG 1. ","Predlažem da se izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi ukine pravo predstavničkom tijelu da samostalno odlučuje o novčanoj naknadi za rad članovima predstavničkih tijela, te da se Zakonom regulira sudjelovanje u radu predstavničkog tijela volonterski bez naknade ili da se samim Zakonom propiše simbolična naknada jedinstvena za cijelu RH. Na ovaj način postižu se ciljevi kao i smanjivanjem broja članova predstavničkog tijela koje se sada predlaže, a što bi moglo imati za posljedicu još manju izlaznost na izborima.\n\n Predlažem da ako se ne ukinu zamjenici načelnika, gradonačelnika i župana neovisno o broju stanovnika, da se uštede za lokalni proračun ostvare zakonskim reguliranjem obnašanja zamjeničke dužnosti volonterski i bez prava na naknadu čime se postiže očekivani efekt uštede za lokalni proračun.\n\nPredlažem i uvođenje mogućnosti da se sve dužnosti načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zamjenika mogu obnašati volonterski\ni bez naknade, odnosno da se izbjegne obračun volonterske naknade sukladno važećem aktu o plaćama dužnosnika i zamjenika ukoliko izabrani dužnosnik odluči volontirati i ne primati za to nikakvu novčanu naknadu.","Nije prihvaćen","Ukidanje prava predstavničkog tijela na odlučivanje o naknadi članova toga tijela dvojbeno je s obzirom na ustavno određenje slijedom kojega\njedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave imaju pravo  na vlastite prihode kojima slobodno raspolažu u obavljanju poslova iz svojeg djelokruga.\nVažećim Zakonom propisano je da članovi predstavničkih tijela svoju dužnost obavljaju počasno te imaju pravo na naknadu sukladno odluci predstavničkog tijela.\nDakle, članovi predstavničkog tijela ne obavljaju dužnost „volonterski“, a pravo na naknadu za obavljanje počasne dužnosti o čijoj visini odlučuje samo predstavničko tijelo, sasvim je prikladno.\n\nVezano uz propisivanje obvezatnog volonterskog načina obavljanja dužnosti i to bez naknade, osim same opravdanosti takvog rješenja skreće se pozornost i na moguće probleme u provedbi. Naime, općinski načelnik i gradonačelnik (kao i župan i njihovi zamjenici) koji odluči da će dužnost na koju su izabrani obavljati profesionalno, za vrijeme profesionalnog obavljanja dužnosti ostvaruju pravo na plaću kao i druga prava iz rada, a vrijeme obavljanja dužnosti uračunava im se u staž osiguranja.\nNavedena prava općinski načelnik i gradonačelnik ostvaruju u jedinici u kojoj obavljaju dužnost.\nU slučaju volonterskog obavljanja dužnosti, općinski načelnik i gradonačelnik imaju pravo na naknadu u jedinici, a svoja prava vezana uz radni odnos ostvaruju negdje drugdje.\nOvdje se ukazuje na institut nespojivosti dužnosti općinskog načelnika i gradonačelnika, koji je u našem pravnom sustavu postavljen vrlo striktno.\nNespojivost dužnosti priječi općinskom načelniku i gradonačelniku istovremeno obavljanje neke druge dužnosti (ili posla), neovisno o tome obavlja li dužnost općinskog načelnika profesionalno ili volonterski.\nStoga se postavlja pitanje gdje će općinski načelnik ili gradonačelnik ostvarivati pravo na plaću i staž osiguranja ako je npr. zaposlen na „dužnosti“ koja je nespojiva s dužnošću općinskog načelnika i gradonačelnika??!! U tom slučaju mora dati ostavku, odnosno prestati obavljati tu drugu dužnost (ili posao).\nHoće li zato što je odlučio obavljati dužnost izvršnog tijela biti „nezaposlen“, bez ikakvih prihoda te bez zdravstvenog i mirovinskog osiguranja?\nNadalje, Zakon o sprječavanju sukoba interesa također postavlja određena ograničenja za lokalne dužnosnike, što isto može biti ograničavajući faktor u obavljanju dužnosti općinskog načelnika, gradonačelnika, župana, kao i njihovih zamjenika.\nStoga se smatra da će se efekt uštede u lokalnim proračunima ostvariti upravo ukidanjem, odnosno smanjenjem broja zamjenika."]
[5,"VLADIMIR SKENDROVIĆ","PRILOG 1. ","Predlažem da se broj mandata koji bi ogranicavao na maksimalno dva uz nacelnike, gradonacelnike i župane proširi i na zamjenike s obzirom da su isti birani direktnim izborima na zajednickoj listi sa nacelnicima, gradonacelnicima i županima","Nije prihvaćen","Ovim se Zakonom ne ograničava broj mandata općinskog načelnika, gradonačelnika i župana pa tako ni njihovih zamjenika.\nS tim u vezi postavlja se pitanje opravdanosti takvog rješenja.\nNaime, ograničavanje broja mandata općinskog načelnika, gradonačelnika i župana može predstavljati zapreku za izražavanje volje birača, kojima se daje na volju da za svoje predstavnike i  čelnike svojih lokalnih i područnih (regionalnih) jedinica biraju one kandidate koje smatraju najprikladnijima, pa tako i one koje su već imali prilike birati i s čijim su radom upoznati.\nOsim toga, u slučaju ograničenja broja mandata, isto  bi trebalo jasno precizirati što znači maksimalno dva mandata.\nJesu li to dva uzastopna redovna mandata, ili dva mandata ukupno, neovisno o kontinuitetu, što s mandatom ostvarenim na prijevremenim izborima i dr.\nUnutar redovnog mandata općinski načelnik, gradonačelnik i župan može u međuvremenu biti izabran na prijevremenim izborima, slijedom čega njegov mandat neće biti „puni“ četverogodišnji mandat.\nNakon toga općinski načelnik, gradonačelnik i župan može biti izabran na sljedećim redovnim izborima  (pa obnašati dužnost ukupno npr 6,5 godina umjesto 8 u dva mandata), čime se otvara prostor prigovoru diskriminatornosti takvog rješenja.\nUjedno, postavlja se pitanje opravdanosti ograničavanja broja mandata za samo jednu izbornu dužnost, odnosno za izvršno tijelo, a ne i za članove predstavničkih tijela."]