{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":44,"n_cols":6,"rows_kept":44,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o boravišnoj pristojbi, s konačnim prijedlogom zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Turistička zajednica Grada Skradina","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Turistička zajednica Grada Skradina: S obzirom da je Zakon o članarima prvo osakatio, a Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma potpuno onemogućio daljnju priču oko svih onih koje žele pošteno i vrijedno raditi u najomiljenijom nam državnoj grani, dakle turizmu- sitne izmjene oko ovog zakona koji bi se trebao ticati već pokojnog nam sustava, mislim da nema potrebe komentirati.","Nema odgovora"]
[2,"TURISTIČKA ZAJEDNICA GRADA SPLITA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Turističke zajednice gradova i općina od uplaćenih 65% sredstava boravišne pristojbe 30% uplaćuju općini ili gradu, te ih grad, preko različitih projekata, ponovno vraća u sektor turizma. Smatramo da bi tu odredbu trebalo promijeniti i dozvoliti Turističkoj zajednici da samostalno upravlja svojim prihodima i raspoređuje im prema svojoj strategiji i strategiji razvoja destinacije.\nPodržavamo prijedlog da putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi plaćaju boravišnu pristojbu u destinaciji, po iskrcanom putniku. To su sredstva iz kojih bi se mogli \nfinancirati brojni turistički projekti, turistička infrastruktura i manifestacije. Smatramo da bi provođenje ove odredbe novog prijedloga Zakona trebalo biti prioritet.\nTakođer predlažemo da se sredstva uprihodovana od nautičkog turizma raspoređuju po istom ključu  kao i boravišna pristojba( 65, 25, 10).","Nema odgovora"]
[3,"Jelena Radovanović","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Izmjenom ovog zakona uvodi se obveza plaćanja boravišne pristojbe za putnike na brodovima za kružna putovanja u međunarodnoj plovidbi. Iz kojih je razloga ovakva obveza izostavljena za putnike na brodskim kružnim putovanjima hrvatskim teritorijalnim vodama. Teško je naći opravdanje ove obveze za putnike koji plove na brodovima za kružna putovanja unutar hrvatskih teritorijalnih voda isto kao što bi bilo teško opravdati recimo da državljani Republike Hrvatske nemaju obvezu plaćanja boravišne pristojbe.\n\nU članku 20. st. 4. predviđeno je da na području gdje nije osnovana TZ, BP se uplaćuje gradovima/općinama i da se sredstva namjenski koriste - tko nadzire namjensko trošenje sredstava obzirom da se ni danas ne može nadzirati trošenje onih 30% koje im TZ transferiraju.\n\nNa koji način će se omogućiti naplata BP za sve one koji borave u kućama čiji su vlasnici stanovnici općine/grada, ali nemaju registriranu ugostiteljsku djelatnost već tijekom godine imaju svoje posjetitelje razne kategorije (prijatelji, rodbina, čak i turisti koji su eto baš naišli).\n\nNejasno je na koji način će se voditi evidencija \"vikendaša\" ako se prijavljuju samo jednom prilikom plaćanja paušala, a TZ obvezuje  DZS za dostavu točnog i potpunog izvješća, sami \"vikendaši\" prema Zakonu o strancima mogu boraviti 90 dana tijekom 6 mjeseci u drugoj državi.... Samo odredba je u koliziji s ostalim zakonima i propisima koje su TZ obvezne poštovati.\n\nU članku 6. propisano je da će Hrvatska turistička zajednica 50% sredstava uplaćenih u prometu nautičara uplatiti turističkoj zajednici općine ili grada na čijem području se ostvaruje turistički promet. Iz kojeg razloga u raspodjeli ovih sredstava ne sudjeluju turističke zajednice županija?\n\nU članku 8. stavku 4. propisuje se da prijavu i odjavu turista obavlja turistička zajednica županije u slučaju kada nije osnovana turistička zajednica općine ili grada. Je li se predlagatelj zapitao što u realnom životu znači ova odredba u smislu udaljenosti pojedinog turističkog mjesta sa područjana kojem nije osnovana turistička zajednica općine ili grada i središta županije u kojem djeluje turistički ured turistička zajednica županije. Puno praktičnije rješenje za obveznike bi bilo odrediti obvezu prijave i odjave u najbližoj turističkoj zajednici općine ili grada.","Nema odgovora"]
[4,"TZO Trpanj","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Kao i kolege prije imam slično pitanje. Da li se vlasnici stanova ili kuća za odmor prijavljuju u turističku zajednicu samo prvi put prilikom plaćanja paušalnog iznosa boravišne pristojbe, kada ih odjavljujemo ? Ako ih odjavljujemo sa datumom kada nam kažu da odlaze, što je sa njihovim višekratnim dolascima: jednostavno nemamo podatak o stvarnom broju noćenja ove kategorije turista. Stoga smatramo da u zakonu treba ostati obveza o obvezi prijavljivanja vikendaša svaki put , kao što je to u postojećem zakonu (članak 21. stavak 2 ) \nNadalje, tvrdi se da je slanje uplatnica na adrese nepotrebno. Nemaju svi računala, mnogi iznajmljivači su starije osobe i navikli su raditi papirnatim putem, što s njima? Kako ih obavijestiti kada im je rok za uplatu boravišne, kako će izvršiti uplatu ako ponavljam, informatički su nepismeni i nemaju računalo. Predlažemo da se ovaj dio briše.","Nema odgovora"]
[5,"Klaster TZ županija Središnje Hrvatske","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","U Zakonu o boravišnoj pristojbi nije jasno definirano pod koju kategoriju spadaju kampovi te dali spadaju pod smještajne kapacitete. Također nije navedeno na koji način se vrši plaćanje boravišne pristojbe za kampove.","Nema odgovora"]
[6,"TZ Grada Požege ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Prije svega nužno je potrebno odijeliti način poslovanja turističkih zajednica na moru i velikih gradovima od turističkih zajednica na kontinentu, gdje se turizam tek razvija.  \nTurističke zajednice iz godine u godinu imaju sve više zadaća sukladno novim trendovima u turizmu, a novim zakonom dobivaju i nove zadaće. Boravišna pristojba tz na kontnentu je zanemariva u odnosu na prihode članarina te destinacijama na kontinentu ( Slavonija) ne znači ništa da je možemo povećati, odnosno za područja udruženih TZ.\nVezano za mogućnost udruživanja turističkih zajednica i uvođenje dodatne boravišne pristojbe za području udruženih turističkih zajednica, nije jasno definirano tko raspolaže tim sredstvima, na koji način se zajednice udružuju, konkurentnost, djelovanje po principu DMO-a.","Nema odgovora"]
[7,"Turistička zajednica grada Zagreba","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Predloženim izmjenama i dopunama se mijenja članak 18. na način da se umjesto dosadašnje obveze uplate boravišne pristojbe 1. i 15. dana u mjesecu, uplata propisuje do 25. dana u mjesecu za sva prethodno ostvarena noćenja. To će dodatno otežati situaciju turističkih zajednica, a vezano za financijska sredstva s obzirom na kvartalnu uplatu turističke članarine. Ujedno će se smanjiti kontrola i mogućnost pravovremenog djelovanja kroz kontrolu nadzora.\nPotpuno je nejasno novo predloženo rješenje vezano za sredstva koja se od boravišne pristojbe uplaćuju na poseban račun Hrvatske turističke zajednice, a koriste se za razvojne projekte na turistički nerazvijenim područjima. Iz članka 20. stavaka 7., 8., 9. i 10. proizlazi da će Glavni ured Hrvatske turističke zajednice donijeti pravilnik na temelju kojeg će TZGZ provoditi javni natječaj. Turističko vijeće TZGZ će dati prijedlog odluke Hrvatskoj turističkoj zajednici koje neće potvrditi odluku, nego će Turističko vijeće Hrvatske turističke zajednice ponovno donositi odluku na temelju svog Pravilnika. Smatramo da je ovo bespotrebno administrativno i financijsko opterećivanje županijskih turističkih zajednica koje nemaju nikakav utjecaj na odluku već trebaju biti samo provedbeno tijelo.  \n\nIzmjenom se u članku 20. stavak 11. i 12. uvodi novina – mogućnost određivanja dodatne boravišne pristojbe i to u dvostrukom iznosu i to samo ako se TZGZ udruži s nekom drugom turističkom zajednicom – pretpostavljamo prema predloženom novom Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma što ovdje nije navedeno kao ni oblik udruživanja. Ujedno se navodi da se ta sredstva koriste sukladno zajedničkom programu s gradom ili općinom, što uvodi dodatnu nejasnoću – zajednički program se donosi za sredstva koja se transferiraju gradu ili općini temeljem članka 20. stavak 3. i s kojima upravlja grad ili općina. Kako je navedeno da je dodatna boravišna pristojba prihod turističke zajednice, nejasno je, je li se ova sredstva transferiraju gradu ili općini kao i sredstva za zajednički program ili se radi novi dodatni zajednički program s gradom ili općinom\n\nZbog svega navedenog, a posebno zbog nedovoljne analize utjecaja navedenih promjena, ne podržavamo donošenje navedenih izmjena i dopuna  Zakona o boravišnoj pristojbi kroz hitni postupak.","Nema odgovora"]
[8,"Turistička zajednica Požeško-slavonske županije","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Trenutno predložene izmjene čitavog paketa zakona u turizmu, donose krucijalne promjene kojima se osiromašuju lokalna područja, područja gradova i općina u korist HTZ-a i MINT-a.\nNavedeni Prijedlozi Zakona neće donijeti unapređenje upravljanja turizmom u RH.\nTe krucijalne promjene ne proizlaze iz usvojenih smjernica koje daje Strategije razvoja turizma do 2020.g. koju je usvojio Sabor RH, dapače razilaze se s istom.\n\nStvara se paralelni sustav upravljanja turizmom i marketingom turizma u RH.\nRiječ je o financijskoj centralizaciji kojim se stvara paralelni sustav upravljanja turizmom i marketingom u turizmu.\n\nIsti Prijedlog Zakona ( Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma) kazuje da se turizam odvija upravo na lokalnoj i regionalnoj razini.\nIstovremeno, uvelike smanjuje sredstva toj razini i novom ih raspodjelom centralizira u GU HTZ i Ministarstvo turizma, a dio direktno na raspolaganje ministru prema pravilniku koji samostalno i donosi ministar.\n\nOsim što nisu jasni mnogi dijelovi ovog paketa Prijedloga zakona nije ni jasno zašto je sada, usred turističke sezone stavljen u proceduru po hitnom postupku.\n\nSet prijedloga novih zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, boravišnoj pristojbi i o članarinama u turističkim zajednicama znači ukidanje do dvije trećine sadašnjeg turističkog sustava u RH, te centralizaciju tog sustava na uštrb policentričnog razvoja na teritoriju čitave Hrvatske.\nPredloženom preraspodjelom prihoda najviše gube gradovi i općine, odnosno TZ gradova/općina. \nIako TZ manjih gradova gube manja sredstva jer sa manje i raspolažu, ovo će na njihove proračune utjecati još značajnije.\n\nNemogućnost ravnomjernog razvoja RH\nRuralni turizam u cijeloj RH nema perspektivu  ako se ugase turističke zajednice.\n\nOsiromašuje se kontinentalni dio  RH u turističkom smislu, a što će imati kobne posljedice na razvoj turizma na kontinentu koji propisuje i na koji stavlja naglasak i usvojena Strategija razvoja turizma do 2020.g.","Nema odgovora"]
[9,"Turistička zajednica općine Bilje","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Opisi su u pravilu u koliziji sa samim prijedlozima i načelno se ne radi o parafiskalnom rasterećenju i kvalitativnoj transformaciji sustava turističkih zajednica nego o centralizaciji sredstava i moći u Hrvatskoj turističkoj zajednici, a na štetu svih, ali najviše turističkih zajednica gradova i općina pa i županija na kontinentu na štetu čak i njihove opstojnosti.\n\n• PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA\n\n• Članak 4.\nIza članka 10. dodaje se naslov iznad članka i članak 10a. koji glase:\n„Putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi\n10a.\n(1) Putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi boravišnu\npristojbu plaćaju pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.\n(2) Boravišnu pristojbu iz stavka 1. ovoga članka brodar plaća po iskrcanom putniku.“.\nČlanak 6.\nU članku 19. u stavku 1. iza riječi: „nautičkog turizma“, dodaje se zarez i riječi:“ brodar iz članka 10a. ovoga Zakona“.\nStavak 2. mijenja se i glasi:\n„(2) Hrvatska turistička zajednica 50% sredstava iz stavka 1. ovoga članka uplaćuje turističkim zajednicama općina i gradova na čijim se područjima ostvaruje turistički promet i koja se namjenski koriste za unapređenje uvjeta boravka turista nautičara, a preostalih 50% sredstava Hrvatska turistička zajednica koristi za nacionalnu promociju nautičkog turizma.“. Kao što se može vidjeti boravišna pristojba od kruzera po iskrcanom putniku dijeli se na Hrvatsku turističku zajednicu i turističku zajednicu općine ili grada, a turističke zajednice županije nema u raspodjeli. To financijski trenutno nije značajan iznos, ali su Turističke zajednice Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske županije mnogim akcijama, nastupima na sajmovima i dovođenjem studijskih grupa turoperatora utjecale na dolazak preko 300 kruzera u regiju, a isključuju se iz raspodjele boravišne pristojbe od kruzera. Još će veći problem biti primjerice kod Turističke zajednice Dubrovačko-neretvanske županije i prijedlog je da se turističke zajednice županija uključe u raspodjelu sredstava od boravišne pristojbe u nautici.","Nema odgovora"]
[10,"TURISTIČKA ZAJEDNICA OPĆINE KONAVLE","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","TURISTIČKA ZAJEDNICA\nOPĆINE KONAVLE\nCAVTAT\n\n\n\n        Cavtat, 10. srpnja 2015.\n\n\n\n            PRIMJEDBE NA PRIJEDLOG ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI\n\n\n\nČlanak 18.  u stavku  3.  rečenica\n\"Uplata obroka paušala obavlja se na temelju uplatnica koje izdaje turistički ured nadležne turističke zajednice\"\n mijenja se i glasi:\n \"Uplata obroka paušala obavlja se na način koji propisuje ministar pravilnikom\".\n\nOva izmjena kako je to naznačeno i u uvodnim obrazloženjima ide za tim da će se u potpunosti preći na prijavljivanje turista internetom, pa će valjda stoga iznajmljivači sami voditi brigu o plaćanju paušala.\n\nŽivot u stvarnosti još uvijek ne funkcionira  u potpunosti po on-line principu, jer  još uvijek značajan broj iznajmljivača  radi na klasični papirnati način.\nTakođer, zahvaljujući samo našem sustavnom praćenju naplate paušala, slanjem uplatnica i pisanjem opomena za neplaćanje uspijemo do kraja godine naplatiti pripadajući paušal.  \n\nStoga smatram da u zakonu treba ostati barem još neko vrijeme postojeća formulacija.\n\n\nČlanak 8. izmjena i dopuna  \n\n\n(11) Općinsko ili gradsko vijeće, odnosno Skupština Grada Zagreba, na prijedlog turističkog \nvijeća turističke zajednice općine ili grada, odnosno Turističke zajednice Grada Zagreba, \nmože donijeti odluku o dodatnoj boravišnoj pristojbi u najviše dvostrukom iznosu od boravišne pristojbe utvrđene uredbom Vlade Republike Hrvatske i to:\n- za područje udruženih turističkih zajednica\n- za putnike na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi za sve iskrcane \nputnike\n.\n(12 ) Dodatna boravišna pristojba iz stavka 11. ovoga članka prihod je turističke zajednice \nopćine ili grada i koriste se u skladu sa zajedničkim programom općine ili grada.“\n\nSmatram da ovakva zakonska mogućnost otvara prostor prevelikom šarenilu. Ako se već ide na to da lokalne jedinice imaju pravo određivati visinu boravišne pristojbe, onda se to treba napraviti dosljedno i do kraja. U praksi   vrlo će se teško postići dogovor svih \"udruženih\" o jedinstvenoj visini boravišne pristojbe, jer iako su dio iste rivijere Cavtat nije ono što je Dubrovnik, niti je neko manje mjesto pored Rovinja Rovinj. Pa ako Dubrovnik možda i može sebi dozvoliti da ide ma maksimalno povećanje boravišne pristojbe, Cavtat možda ipak ne može,  ne želi i ne treba ići do te razine. Isto vjerujem vrijedi i drugdje, gdje imate glavni turistički centar i okolna mjesta. \n\nSvakako je za  primijetiti kako predlagač zakona o ovom pitanju ostavlja tako široku autonomiju lokalnim TZ, dok  s druge strane u zakonu o TZ provodi dodatnu centralizaciju. Ovako postavljenom zakonskom odredbom kao da se u stvari   želi reći: nije država ta koja nameće nove namete i \"pogoršava konkurentnost hrvatskog turizma\" , već to eto rade na lokalnom nivou.\n\nStoga smatram da ako se već ide na to da se ostavlja mogućnost lokalnom zajednicama da određuju dodatnu boravišnu pristojbu, onda to treba  biti dosljedno i do kraja, bez uvjeta udruživanja na području.\n\nAlternativa tome je da se postepeno i linearno povećava iznos boravišne pristojbe u cijeloj Hrvatskoj kunu ili dvije godišnje, jer doista nitko dobronamjeran ne može reći da takvo povećanje ugrožava konkurentnost hrvatskog turizma. Treba samo napraviti kratku analizu i vidjeti koja je prosječna cijena po noćenju u hotelima bila 2000. godine, a koja je 2015. godine. \n \nČlanak 8\n.\nU članku 21.na kraju stavka 2. dodaje se nova rečenica koja glasi: „Iznimno, vlasnik kuće ili \nstana za odmor za sebe i članove svoje uže obitelji, koji boravišnu pristojbu plaćaju u godišnjem paušalnom iznosu, prijavu turističkoj zajednici obavlja prvi puta prilikom plaćanja paušalnog iznosa boravišne pristojbe.“.\nIza stavka 3.dodaje se novi stavak 4. koji glasi:\n\n(4) Iznimno od stavka 3. ovog članka, u slučaju kad nije osnovana turistička zajednica općine ili grada, prijava/odjava turista obavlja se u turističkoj zajednici županije, odnosno podružnici turističke zajednice županije.“\nStavci 4. –7. postaju stavci 5. –8\n\n\nAko se vlasnici stanova ili kuća za odmor prijavljuju u turističku zajednicu samo prvi put prilikom plaćanja paušalnog iznosa boravišne pristojbe, kada ih odjavljujemo ?  Ako ih odjavljujemo sa datumom kada nam kažu da odlaze, što je sa njihovim višekratnim dolascima: jednostavno nemamo podatak o stvarnom broju noćenja ove kategorije turista.\n\nStoga smatramo da u zakonu treba ostati obveza o obvezi prijavljivanja vikendaša kao što je to u postojećem zakonu (članak 21. stavak 2 ):\n\n(2) Vlasnik kuće ili stana za odmor i stanovnik turističke općine ili grada obvezan je u roku od \n24 sata po dolasku prijaviti turističkoj zajednici općine ili grada ili njihovim podružnicama, \nsve osobe koje borave u toj kući ili stanu te zadnjeg dana boravka odjaviti njihov boravak.\n\nTURISTIČKA ZAJEDNICA\nOPĆINE KONAVLE\nCAVTAT\n\n\n\n        Cavtat, 10. srpnja 2015.\n\n\n\n            PRIMJEDBE NA PRIJEDLOG ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI\n\n\n\nČlanak 18.  u stavku  3.  rečenica\n\"Uplata obroka paušala obavlja se na temelju uplatnica koje izdaje turistički ured nadležne turističke zajednice\"\n mijenja se i glasi:\n \"Uplata obroka paušala obavlja se na način koji propisuje ministar pravilnikom\".\n\nOva izmjena kako je to naznačeno i u uvodnim obrazloženjima ide za tim da će se u potpunosti preći na prijavljivanje turista internetom, pa će valjda stoga iznajmljivači sami voditi brigu o plaćanju paušala.\n\nŽivot u stvarnosti još uvijek ne funkcionira  u potpunosti po on-line principu, jer  još uvijek značajan broj iznajmljivača  radi na klasični papirnati način.\nTakođer, zahvaljujući samo našem sustavnom praćenju naplate paušala, slanjem uplatnica i pisanjem opomena za neplaćanje uspijemo do kraja godine naplatiti pripadajući paušal.  \n\nStoga smatram da u zakonu treba ostati barem još neko vrijeme postojeća formulacija.\n\n\nČlanak 8. izmjena i dopuna  \n\n\n(11) Općinsko ili gradsko vijeće, odnosno Skupština Grada Zagreba, na prijedlog turističkog \nvijeća turističke zajednice općine ili grada, odnosno Turističke zajednice Grada Zagreba, \nmože donijeti odluku o dodatnoj boravišnoj pristojbi u najviše dvostrukom iznosu od boravišne pristojbe utvrđene uredbom Vlade Republike Hrvatske i to:\n- za područje udruženih turističkih zajednica\n- za putnike na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi za sve iskrcane \nputnike\n.\n(12 ) Dodatna boravišna pristojba iz stavka 11. ovoga članka prihod je turističke zajednice \nopćine ili grada i koriste se u skladu sa zajedničkim programom općine ili grada.“\n\nSmatram da ovakva zakonska mogućnost otvara prostor prevelikom šarenilu. Ako se već ide na to da lokalne jedinice imaju pravo određivati visinu boravišne pristojbe, onda se to treba napraviti dosljedno i do kraja. U praksi   vrlo će se teško postići dogovor svih \"udruženih\" o jedinstvenoj visini boravišne pristojbe, jer iako su dio iste rivijere Cavtat nije ono što je Dubrovnik, niti je neko manje mjesto pored Rovinja Rovinj. Pa ako Dubrovnik možda i može sebi dozvoliti da ide ma maksimalno povećanje boravišne pristojbe, Cavtat možda ipak ne može,  ne želi i ne treba ići do te razine. Isto vjerujem vrijedi i drugdje, gdje imate glavni turistički centar i okolna mjesta. \n\nSvakako je za  primijetiti kako predlagač zakona o ovom pitanju ostavlja tako široku autonomiju lokalnim TZ, dok  s druge strane u zakonu o TZ provodi dodatnu centralizaciju. Ovako postavljenom zakonskom odredbom kao da se u stvari   želi reći: nije država ta koja nameće nove namete i \"pogoršava konkurentnost hrvatskog turizma\" , već to eto rade na lokalnom nivou.\n\nStoga smatram da ako se već ide na to da se ostavlja mogućnost lokalnom zajednicama da određuju dodatnu boravišnu pristojbu, onda to treba  biti dosljedno i do kraja, bez uvjeta udruživanja na području.\n\nAlternativa tome je da se postepeno i linearno povećava iznos boravišne pristojbe u cijeloj Hrvatskoj kunu ili dvije godišnje, jer doista nitko dobronamjeran ne može reći da takvo povećanje ugrožava konkurentnost hrvatskog turizma. Treba samo napraviti kratku analizu i vidjeti koja je prosječna cijena po noćenju u hotelima bila 2000. godine, a koja je 2015. godine. \n \nČlanak 8\n.\nU članku 21.na kraju stavka 2. dodaje se nova rečenica koja glasi: „Iznimno, vlasnik kuće ili \nstana za odmor za sebe i članove svoje uže obitelji, koji boravišnu pristojbu plaćaju u godišnjem paušalnom iznosu, prijavu turističkoj zajednici obavlja prvi puta prilikom plaćanja paušalnog iznosa boravišne pristojbe.“.\nIza stavka 3.dodaje se novi stavak 4. koji glasi:\n\n(4) Iznimno od stavka 3. ovog članka, u slučaju kad nije osnovana turistička zajednica općine ili grada, prijava/odjava turista obavlja se u turističkoj zajednici županije, odnosno podružnici turističke zajednice županije.“\nStavci 4. –7. postaju stavci 5. –8\n\n\nAko se vlasnici stanova ili kuća za odmor prijavljuju u turističku zajednicu samo prvi put prilikom plaćanja paušalnog iznosa boravišne pristojbe, kada ih odjavljujemo ?  Ako ih odjavljujemo sa datumom kada nam kažu da odlaze, što je sa njihovim višekratnim dolascima: jednostavno nemamo podatak o stvarnom broju noćenja ove kategorije turista.\n\nStoga smatramo da u zakonu treba ostati obveza o obvezi prijavljivanja vikendaša kao što je to u postojećem zakonu (članak 21. stavak 2 ):\n\n(2) Vlasnik kuće ili stana za odmor i stanovnik turističke općine ili grada obvezan je u roku od \n24 sata po dolasku prijaviti turističkoj zajednici općine ili grada ili njihovim podružnicama, \nsve osobe koje borave u toj kući ili stanu te zadnjeg dana boravka odjaviti njihov boravak.","Nema odgovora"]
[11,"TURISTIČKA ZAJEDNICA GRADA ĐAKOVA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Turistička zajednica grada Đakova dostavlja primjedbe na Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o boravišnoj pristojbi:\n\n\nČlanak 2.\n\nU postojeći članak 4. ovog Zakona, uvesti i točku vezanu uz vatrogasce, policiju, vojsku, pirotehničare...djelatnosti na načelu opće korisnosti da ne plaćaju boravišnu pristojbu kada noće u smještajnim objektima koji nisu u vlasništvu navedenih.\nNaime, vojska i pirotehničari se pozivaju na to da ne plaćaju boravišnu pristojbu, što je i etički normalno, no nigdje u postojećem Zakonu o boravišnjoj pristojbi nema u članku 4. točka na koju se mogu pozvati smještajni objekti prilikom izdavanja računa (napomena od oslobađanja plaćanja).\n\nTakođer u članaku 4. jasnije definirati točku 4. - sezonskog radnika koji je osobođen plaćanja boravišne pristojbe. Veliki problemi na kontinentu jer nemamo toliki broj sezonskih radnika kao morske destinacije. Posjedujemo detaljnije tumačenje no smatramo kako bi u Zakonu trebali biti jasno pojašnjeno.\n\nDirektorica TU TZG Đakova Marija Burek\nVoditeljica PPS destinacije Wine Tour Slavonije i Baranje","Nema odgovora"]
[12,"Turistička zajednica Osječko-baranjske županije","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","• UVOD\n\n Kako se sva tri zakona međusobno prožimaju, uvod će se ponavljati kod komentara na sva tri zakona, a prvo je upitna hitnost u postupku donošenja Zakona o turističkim zajednicama i donošenja izmjena i dopuna preostala dva zakona.\n\n U Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma postoji nelogičnost u smislu definiranja Skupštine kao tijela koje „stvarno ne upravlja turističkom zajednicom“, a člankom 11, stavak 4 se ništa ne mijenja.\n\n Puno je razgovora bilo o utjecaju politike na rad turističkih zajednica, a u prijedlogu novog Zakona, članak 30, za TZ općine i grada u Turističko vijeće se uvode  dva člana koje delegira predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave, a izbacuju se dva člana Turističkog vijeća iz redova članova što povećava utjecaj politike. Nadalje u članku 4, stavak 5 prijedloga Izmjena i dopuna Zakona o članarinama u turističkim zajednicama koji je u cijelosti neprihvatljiv, navodi se „65% sredstava Hrvatskoj turističkoj zajednici, od čega se najmanje 30% sredstava koristi za jačanje kapaciteta te za programe i projekte na turistički nerazvijenim područjima na temelju kriterija koje pravilnikom utvrđuje ministar.“ Što u smislu Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma znači ministar tj. on je u Hrvatskoj turističkoj zajednici predsjednik koji temeljem članka 15, stavak 6, Zakona o TZ ne može prenijeti ovlasti kao načelnik, gradonačelnik ili župan, ali u Hrvatskoj turističkoj zajednici, on je predsjednik tako da je ovo čak i kriva terminologija s prevelikom odgovornosti za samo jednog čovjeka bez ostalih tijela zajednice, a ponovo se slabi utjecaj članova tj. gospodarstva na teret politike jer ministra bira politika.\n\n Najsporniji dio je članak 60, stavak 4, Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma koji će u kombinaciji s člancima 1, 2, 3, 4 Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama koji definiraju smanjenje osnovice plaća članarine i preraspodjelu u korist Glavnog ureda Hrvatske turističke zajednice dovesti do gašenja, po svim relevantnim procjenama, polovice turističkih zajednica na kontinentu dok će druga polovica morati zatvarati svoje turističke informativne centre.\n\n Opisi su u pravilu u koliziji sa samim prijedlozima i načelno se ne radi o parafiskalnom rasterećenju i kvalitativnoj transformaciji sustava turističkih zajednica nego o centralizaciji sredstava i moći u Hrvatskoj turističkoj zajednici, a na štetu svih, ali najviše turističkih zajednica gradova i općina pa i županija na kontinentu na štetu čak i njihove opstojnosti.\n\n• PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA\n\n• Članak 4.\nIza članka 10. dodaje se naslov iznad članka i članak 10a. koji glase:\n„Putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi\n10a.\n(1) Putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi boravišnu\npristojbu plaćaju pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.\n(2) Boravišnu pristojbu iz stavka 1. ovoga članka brodar plaća po iskrcanom putniku.“.\nČlanak 6.\nU članku 19. u stavku 1. iza riječi: „nautičkog turizma“, dodaje se zarez i riječi:“ brodar iz članka 10a. ovoga Zakona“.\nStavak 2. mijenja se i glasi:\n„(2) Hrvatska turistička zajednica 50% sredstava iz stavka 1. ovoga članka uplaćuje turističkim zajednicama općina i gradova na čijim se područjima ostvaruje turistički promet i koja se namjenski koriste za unapređenje uvjeta boravka turista nautičara, a preostalih 50% sredstava Hrvatska turistička zajednica koristi za nacionalnu promociju nautičkog turizma.“. Kao što se može vidjeti boravišna pristojba od kruzera po iskrcanom putniku dijeli se na Hrvatsku turističku zajednicu i turističku zajednicu općine ili grada, a turističke zajednice županije nema u raspodjeli. To financijski trenutno nije značajan iznos, ali su Turističke zajednice Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske županije mnogim akcijama, nastupima na sajmovima i dovođenjem studijskih grupa turoperatora utjecale na dolazak preko 300 kruzera u regiju, a isključuju se iz raspodjele boravišne pristojbe od kruzera. Još će veći problem biti primjerice kod Turističke zajednice Dubrovačko-neretvanske županije i prijedlog je da se turističke zajednice županija uključe u raspodjelu sredstava od boravišne pristojbe u nautici.","Nema odgovora"]
[13,"Turistička zajednica Kvarnera","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI\n1. Ne prihvaća se donošenje seta Zakona po hitnom postupku. S obzirom da se radi o restrukturiranju turističkih zajednica i ukidanju radnih mjesta, traži se usporavanje donošenja Zakona\n2. Predloženi Zakoni o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma ne nude najavu i dosadašnju namjeru zakonodavca da se poslovanje turističkih zajednica usmjeri u pretvaranje destinacijskih menadžment organizacija\n3. Nužno potrebno je odijeliti način poslovanja turističkih zajednica na moru i velikim gradovima od turističkih zajednica na kontinentu, koji turizam tek razvija\n4. Prijedlog Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma uništava znatan dio do sada učinjenog i ne vodi daljnjem napretku, nego teži zadovoljavanju forme\n\n- U Zakonu opet ostaje nerazjašnjeno da li \"prijatelji stanovnika tur. općine ili grada\" plaćaju ili ne plaćaju BP. Opet ostaje rupa u Zakonu. Nisu navedeni niti u jednoj kategoriji, pa će se dogoditi da neke turističke zajednice naplaćuju boravišnu pristojbu po ovoj osnovi, a druge ne naplaćuju. \n- Predlaže se obavezno podizanje boravišne pristojbe za početak na barem 10,00 kn za A razred turističkog mjesta, i to Uredbom Vlade RH kao i dosadašnjih godina.\nTurističke zajednice iz godine u godinu imaju sve više zadaća sukladno novim trendovima u turizmu, a novim zakonom dobivaju i nove zadaće. Trenutna boravišna pristojba je preniska za realizaciju svih zadaća (visina boravišne je s godinama padala i u apsolutnom iznosu). \n\n\nČlanci 1. i 4. \n\n- boravišnu pristojbu dužni su plaćati  „putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi“. Nema smisla nekome naplaćivati boravišnu pristojbu za boravak u gradu od nekoliko sati te će to dovesti samo do kontraefekta kod brodara. Ukoliko se želi povećati priliv sredstava za turističke zajednice od dolaska kruzera isti se regulira na način da se povećaju lučke pristojbe te da se dio od tih pristojbi uplaćuje direktno turističkoj zajednici gdje je kruzer privezan.\n- Zašto je izostavljen domaći promet na kružnim brodovima?\n\nČlanak 6.\n- Kriteriji za uplatu i korištenje boravišne pristojbe od nautičkog turizma su ključni, a nije jasno kada će ministar donijeti Pravilnik kojim se regulira raspodjela 50% sredstava od boravišne pristojbe ostvarene od nautičkog turizma turističkim zajednicama. \n\nPredlaže se vraćanje na „stari“ modalitet naplate boravišne pristojbe ostvarene od nautike. Na taj način bi nautičari ponovno boravišnu pristojbu plaćali u luci ili marini tranzitnog noćenja, zajedno s naplatom veza, čime bi skratili vrijeme administriranja. Također se predlaže da se uredi odnosno poslovi lučkih kapetanija također provode u nautičkim lukama odnosno marinama, kako bi se sve administrativne radnje objedinile na jednom mjestu kao što je to primjer u Italiji, Malti, Francuskoj, Grčkoj etc. U prilog ovome govori i sama neopremljenost lučkih ispostava-kapetanija, kako ljudstvom tako i plovilima, za razliku od marina, koje su opremljene i mogu promptno reagirati u slučaju potrebe.\n\nNaime, po sadašnjem sustavu, neke lučke kapetanije, iako im je to obveza,  ne naplaćuju boravišnu pristojbu nautičarima, dok ta ista turistička mjesta dobivaju određeni iznos, od naplaćene boravišne pristojbe u drugim mjestima, iz razloga pomalo čudne raspodjele nautičke BP. Dapače, neka naša „velika“ turistička mjesta ostala su bez lučkih kapetanija, te se nautičari ne evidentiraju, kao što se ne ostvaruju ni prihodi po naplaćenoj BP. Ovakvim modalitetom naplate, zakinute su lokalne turističke zajednice, naročito one u kojima se nalaze nautički centri (marine), jer im se iz središnjice HTZ-a vraća manji dio (15%) od uobičajenog iznosa boravišne pristojbe, u odnosu na onaj koji im objektivno pripada kada se iz luka nautičkog turizma, boravišna pristojba direktno uplaćuje na njihov račun. Ujedno bi se, što nije bio slučaj u posljednje četiri godine, sva noćenja nautičara u tranzitu evidentirala u općinskim i gradskim turističkim zajednicama, te bi se na kraju godine moglo iskazati realan broj ostvarenih noćenja u nekoj destinaciji, te izbjegla nelogičnost naplaćene “nautičke” BP koja nema pokrića u statističkim izvješćima, jer nautičari nisu registrirani niti “postoje” kao gosti u RH, osim na “charter” plovilima.\nČlanak 7.\n- stavak 11. - općinska, odnosno gradska vijeća na prijedlog vijeća TZ mogu povećati boravišnu pristojbu, i to samo za područja udruženih TZ.  Na lokalnoj razini će se vrlo teško donijeti takva odluka, tako da to treba biti odluka na nacionalnoj razini.\n- Vezano za mogućnost udruživanja turističkih zajednica i uvođenje dodatne boravišne pristojbe za području udruženih turističkih zajednica, nije jasno  definirano tko raspolaže tim sredstvima, na koji način se zajednice udružuju, konkurentnost, djelovanje po principu DMO-e.\n\nČlanak 20. - dodati novu točku iza točke 3.:  \n- Iznimno od stavka 3. ovog članka , za turističke zajednice koje ostvaruju „izvorne prihode (turistička članarina i boravišna pristojba) manje od 200.000,00 kuna godišnje, uplaćena sredstva se uplaćuju prema sljedećem rasporedu:\n\n1. 85% turističkoj zajednici općine ili grada \n2. 15% turističkoj zajednici županije \n\n- Stavak 3., točka 2. – predlaže se da turističke zajednice s manjim prihodima direktno sa nadležnom JLS dogovor transfer od 30% boravišne pristojbe, odnosno da se ostavi mogućnost ne prebacivanja sredstava u dogovoru s JLS \n\n- Stavak 3. - na koji način će se trošiti novouvedenih 1% od ukupne boravišne pristojbe za financiranje programa unapređenja sigurnosti turista?","Nema odgovora"]
[14,"Turistička zajednica Dubrovačko - neretvanske županije","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA",{"$cut":{"chars":25983,"head":"UVOD\n \nMinistarstvo turizma već tri godine najavljuje izmjene zakona kojima se regulira rad i financiranje sustava turističkih zajednica. Izradu novih zakonskih rješenja temelje na slijedećim dokumentima:\nStrategija razvoja turizma Republike Hrvatske koju je usvojio Sabor Republike Hrvatske na 8. sjednici održanoj 26. travnja 2013. godine\nOperativni priručnik za primjenu modela destinacijske menadžment organizacije (DMO) koju je po narudžbi Hrvatske turističke zajednice u prosincu 2013. godine izradila konzultantska tvrtka Horwath HTL Zagreb\nSmjernice za izradu Zakona o turističkim zajendicama (po modelu DMO) – Ministarstvo turizma, 3. travnja 2014. godine.\n\nIz ovoga je razvidno da su izmjene zakona temeljito pripremane (za svaki od navedenih dokumenata je provedena i stručna rasprava) i da je taj proces zaključen u travnju 2014. godine, dakle prije više od dvije godine. Danas Ministarstvo turizma traži donošenje predloženih zakona po hitnoj proceduri u Saboru Republike Hrvatske!!??\nDonošenje zakona po hitnom postupku je potpuno nepotrebno, štoviše suprotno demokratskoj praksi. Izuzetno bi se po hitnom postupku mogao donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama i to samo u dijelu o smanjenju stopa za 15% sukladno odluci Vlade RH.\n\n\nKljučno pitanje je u kojoj mjeri su postavke iz navedenih dokumenata jasno ugrađene u zakonska rješenja?\n\nOperativni priručnik navodi u poglavlju 3.2. Osnovne smjernice rješenja:\nUstanoviti regionalne menadžment organizacije na razini 10 turističkih regija koje su definirane Strateškim marketinškim planom hrvatskog turizma 2008. – 2012.\nGrad Zagreb\nSredišnja Hrvatska\nSlavonija\nKvarner\nIstra\nLika – Karlovac\nDalmacija – Zadar\nDalmacija – Šibenik\nDalmacija – Split\nDalmacija – Dubrovnik\nUnutar regija ustanoviti destinacijske menadžment organizacije na način da se poštuje minimalni iznos izvornih prihoda koje područje DMO mora ostvarivati (uz moguće dodatne kriterije) te na taj način potaknuti okrupnjavanje organizacija i istovremeno smanjenje njihovog broja. Prijedlog je da buduće DMO obuhvaćaju: \nRivijere \nŠira područja gradova na obali \nVeće otoke \nPodručja županija u turističkim regijama Središnja Hrvatska i Slavonija \n\nRedefinirati zakonom dane misije i zadaće Hrvatske turističke zajednice (NTO), \nTZ-ova županija (RMO) i destinacija (DMO) prema najboljoj svjetskoj praksi. \nDefinirati razinu turističkog informacijskog centra kao podružnice DMO. \nJasno razdijeliti odgovornosti kod zajedničkih zadataka i definirati jasne odgovornosti i mehanizme nadzora i kontrole. \nRedefinirati razdiobu izvornih prihoda sukladno novoj razdiobi zadaća, a što bi moralo uključivati povećanje budžeta regionalnih organizacija u odnosu na današnje županijske TZ-ove, a na način da se sredstva alociraju s razine Glavnog ureda HTZ (čiji bi se opseg zadataka smanjio u odnosu na današnji), ali i dijela sredstava koji je danas alociran za lokalne TZ-ove.\nUvesti profesionalne kriterije zapošljavanja u svim razinama turističkih organizacija. \nUkinuti odredbu postojećeg zakona po kojoj su župani, načelnici i gradonačelnici automatizmom predsjednici skupština turističkih zajednica i vratiti mehanizam iz prethodnog zakona koji i dalje omogućava da predstavnici politike i dalje obnašaju tu funkciju ako ih skupština izabere.\n\nMinistarstvo turizma u Smjernicama za izradu zakona o turističkim zajednicama po modelu DMO slijedi upute iz Operativnog priručnika i dodatno ih razrađuje sa nešto više detalja i uputa. \n\nŠto je od navedenih smjernica dosljedno ugrađeno u prijedloge zakona?\nNisu predviđene regionalne menadžment organizacije (RMO) ostaju turističke zajednice županija kao i sada.\nNije predviđena uspostava destinacijskih menadžment organizacija (DMO) unutar regionalnih menadžment destinacija (RMO).\nNisu adekvatno redefinirane zakonom dane zadaće za Hrvatsku turističku zajednicu, Reginalne menadžment organizacije i Destinacijske menadžment organizacije prema najboljoj svjetskoj praksi.\nNije definirana uloga turističkog informativnog centra (TIC) kao podružnice DMO (u prijedlogu zakona su i "}},"Nema odgovora"]
[15,"Turistička zajednica grada Visa","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Poštovani,\n\nKod predstojećeg donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o boravišnoj pristojbi,\n\nPredlažemo da:\n\nU članku 19. Zakona o Boravišnoj pristojbi stavak 2. mijenja se i glasi:\n (2) Nakon što turistička zajednica općine ili grada dostavi Hrvatskoj turističkoj zajednici  službene podatke o ostvarenim noćenjima u nautičkom turizmu na svom području, Hrvatska turistička zajednica dostavlja korisnicima sredstava bruto uplaćene boravišne pristojbe iz stavka 1. ovoga članka prema slijedećem rasporedu:\n65 % sredstava turističkoj zajednici općine ili grada\n10 % sredstava turističkoj zajednici županije\nPreostala sredstva na posebnom računu iz članka 19. stavka 1. Hrvatska turistička zajednica koristi za nacionalnu promociju nautičkog turizma.\nStavak 3. mijenja se i glasi:\n(3) Službeni podaci iz članka 19. stavka 2. su podaci o ostvarenim noćenjima u nautičkom turizmu izdani od strane društva koja upravlja lukom na području općine ili grada ili od nekog drugog pravnog subjekta koji je prihvaćen od strane Hrvatske turističke zajednice kao mjerodavan za izdavanje podataka o noćenjima u nautičkom turizmu za koje se podaci dostavljaju.\nOBRAZLOŽENJE:\nOvakav prijedlog promjene Zakona će dovesti do toga da će turističke zajednice gradova i općina dobiti točno onoliki dio iznosa boravišne pristojbe koliko im pripada prema ostvarenim noćenjima što do sada nije bio slučaj. Službeni podaci o ostvarenim noćenjima na području pojedine turističke zajednice općine ili grada koju izdaje društvo koje upravlja lukom je najrelevantniji podatak za utvrđivanje ukupne visine boravišne pristojbe ostvarene na nekom području.\nS druge strane HTZ-u će ostati cjelokupni iznos BP na osnovi noćenja u „divljim“ lukama i uvalama, odnosno intencija dosadašnjeg zakona da nautičari plaćaju BP po svakom noćenju bez obzira u kojoj luci ili uvali noćili i dalje ostaje zadovoljena.\nIstovremeno se i cijeli proces raspodjele pojednostavljuje te više nije potreban Pravilnik za bodovanje kriterija, Pravilnik o kriterijima za uplatu i korištenje uplaćenih sredstava boravišne pristojbe na posebnom računu Hrvatske turističke zajednice kao ni formiranje komisija za ocjenjivanje te postojanje dvije razine uplate sredstava: prvo na račune TZ županija pa potom na račune turističkih zajednica općina i gradova.\n\n\nU članku 12. Zakona o Boravišnoj pristojbi stavak 6. i 7. se brišu\n\nOBRAZLOŽENJE:\nIako vlasnici kuća iz ostalih država izvan EPP-a plaćaju sve dadžbine kao i rezidenti, takve obitelji nerijetko plate i po nekoliko tisuća kuna boravišne pristojbe za sezonu. Često se radi o ljudima iz bivše države koji su stekli nekretnine dok su bili rezidenti te tim apsurd postaje veći.\nIzjednačavanje svih vlasnika kuća za odmor bi imalo višestruki pozitivni učinak jer bi utjecalo na drastično smanjenje izbjegavanja plaćanja BP po ovoj osnovi. Naime sada je slučaj  da mnogi vlasnici kalkuliraju kako im je isplativije platiti eventualnu kaznu nego ovoliki „namet“.\nIsto tako bi se izbjeglo da se ti vlasnici osjećaju kao građani drugog reda te bi pojednostavilo posao prijave i odjave. S druge strane prihodi turističkih zajednica se ne bi drastično smanjili jer bi došlo do povećanja broja osoba koje bi uredno plaćali svoje obveze.\n\nVis, 08.07.2015. god.\nDirektor Ureda TZ grada Visa\nIvo Fiamengo","Nema odgovora"]
[16,"Turistička zajednica općine Fužine","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Turistička zajednica Fužine (usuglašeno s ostalim TZ Gorskog kotara) dajemo sljedeće prijedloge:\n\nIII:  Prijedlog izmjena ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI\n\nČlanak 20.\n\n- dodati novu točku iza točke 3.:  \nIznimno od stavka 3. ovog članka , za turističke zajednice koje ostvaruju „izvorne prihode (turistička članarina i boravišna pristojba) manje od 200.000,00 kuna godišnje, uplaćena sredstva se uplaćuju prema sljedećem rasporedu:\n\n1. 85% turističkoj zajednici općine ili grada \n2. 15% turističkoj zajednici županije.  \n\nOvo je analogija sa Zakonom o članarinama i treba je primijeniti!","Nema odgovora"]
[17,"Turistička zajednica grada Vodica","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nIV. OBRAZLOŽENJE ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU","Boravišna pristojba nije parafiskalni namet, te stoga nema potrebe donošenja zakona po hitnom postupku","Nema odgovora"]
[18,"Turistička zajednica Virovitičko-podravske županije","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nIV. OBRAZLOŽENJE ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU","Predlagatelj nacrta zakona očito ili pod neshvatljivim dojmom da nacrt prijedloga piše za domaće životinje ili pak uslijed nezamislive neupućenosti nacrt predlaže \"kako bi se na drugačiji način osigurala dostatna sredstva za izvršavanje zakonom propisanih zadaća turističkih zajednica\", dok sadržajem nacrta kojeg predlaže čini sasvim, sasvim suprotno.","Nema odgovora"]
[19,"TURISTIČKA ZAJEDNICA ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nIV. OBRAZLOŽENJE ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU","Obrazloženje u smislu provođenja mjere smanjenja parafiskalnih nameta koja je dio strukturnih reformi za ostvarenje ciljeva iz Nacionalnog programa reformi za 2015., nije osnovana, budući boravišna pristojba nije parafiskalni namet, te ne postoji osnova za donošenje Zakona o boravišnoj pristojbi po žurnom postupku.","Nema odgovora"]
[20,"TURISTIČKA ZAJEDNICA ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 1.","Obveza izostavljena za putnike na brodskim kružnim putovanjima hrvatskim teritorijalnim vodama je nelogična,  te štetna i pristrana.","Nema odgovora"]
[21,"Turistička zajednica grada Rijeke","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 1.","Po novom prijedlogu Zakona boravišnu pristojbu dužni su plaćati „putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi“.\nMišljenja smo da nema smisla nekome naplaćivati boravišnu pristojbu za boravak u gradu od nekoliko sati te će to dovesti samo do kontraefekta kod brodara. Naš prijedlog je da ukoliko se želi povećati priliv sredstava za turističke zajednice od dolaska kruzera isti regulira na način da se povećaju lučke pristojbe te da se onda dio od tih pristojbi uplaćuje direktno turističkoj zajednici gdje je kruzer privezan.","Nema odgovora"]
[22,"Turistička zajednica grada Rijeke","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 4.","Po novom prijedlogu Zakona boravišnu pristojbu dužni su plaćati „putnici na brodovima na kružnim putovanjima u međunarodnoj plovidbi“.\nMišljenja smo da nema smisla nekome naplaćivati boravišnu pristojbu za boravak u gradu od nekoliko sati te će to dovesti samo do kontraefekta kod brodara. Naš prijedlog je da ukoliko se želi povećati priliv sredstava za turističke zajednice od dolaska kruzera isti regulira na način da se povećaju lučke pristojbe te da se onda dio od tih pristojbi uplaćuje direktno turističkoj zajednici gdje je kruzer privezan.","Nema odgovora"]
[23,"Turistička zajednica Ličko-senjske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 5.","Rok treba skratiti na 15. u mjesecu; duži rok povećava mogućnost „zaborava“","Nema odgovora"]
[24,"Turistička zajednica Zadarske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 6.","Turističke zajednice županija više time ne sudjeluju u raspodjeli ovih sredstava iako je daleko učinkovitije razvijati i promovirati tako snažan turistički proizvod na regionalnoj razini. Također daleki je put od stvaranje uvjeta do nacionalne promocije u marketinškom smislu - gdje je razvoj koji su logično provodile županijske TZ? Nadalje, nejasno je koji su to uvjeti boravka turista nautičara mimo onih koje su u nadležnosti samih lučkih uprava i marina. Molimo da se pojasne ove nedoumice te argumentiraju razlozi takvom mijenjanju raspodjele.","Nema odgovora"]
[25,"TURISTIČKA ZAJEDNICA ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 6.","Turističke zajednice županija više time ne sudjeluju u raspodjeli ovih sredstava iako je daleko učinkovitije razvijati i promovirati tako snažan turistički proizvod na regionalnoj razini. Nejasan je i apsolutno nelogičan razlog takvom mijenjanju raspodjele.","Nema odgovora"]
[26,"Turistička zajednica Vukovarsko - srijemske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 6.","Člankom 4. predviđa se uvođenje boravišne pristojbe za putnike na kružnim putovanjima. Ovaj prihod uplaćuje se samo HTZ i TZG, dok TZŽ koje provode glavninu promocije riječnog kruzinga od ovoga prihoda ne ostvaruju nikakav prihod, a u praksi provode sve aktivnosti na promociji riječnog kruzinga. Zakon bi morao prepoznati razliku kružnih putovanja na morima i na rijekama, njihove razvojne faze te tome prilagoditi raspodjelu prihoda.","Nema odgovora"]
[27,"Turistička zajednica Grada Kutjeva","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","• Novom raspodjelom prihoda od boravišne pristojbe obveznika iz mjesta bez lokalne turističke zajednice zakinute su turističke zajednice županija. Novom raspodjelom dobivale bi samo 10%, za razliku od prijašnjih 50%, a obavljale bi i dalje vođenje evidencija za spomenute obveznike.","Nema odgovora"]
[28,"Turistička zajednica Virovitičko-podravske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","St. 11. ponovno nasilnom pseudoreformističkom retorikom diskriminira TZ izvan PPS-a. Još pod svježim dojmom nasilnih metoda uključivanja TZ-a u PPS koncept koji do sada nikome nije donio nikakvu dobrobit izričito inzistiramo da bez iznimke sva područja na kojima su osnovane TZ putem svojih tijela mogu donositi navedene odluke.","Nema odgovora"]
[29,"Turistička zajednica Virovitičko-podravske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","S obzirom na povećan opseg poslova i odgovornosti TZŽ uz istovremeno smanjenje poslova i odgovornosti HTZ-a predlažemo sljedeći raspored sredstava:\n- 1% na posebni račun Hrvatske turističke zajednice koja se, temeljem odobrenih programa na javnom natječaju korite za unapređenje sigurnosti turista, a preostala sredstva dostavljaju se korisnicima:\n- 65% sredstava turističkoj zajednici općine ili grada, od čega 30% sredstava turistička zajednica doznačuje općini ili gradu na području kojih je osnovana, i koriste se isključivo za poboljšanje uvjeta boravka turista na temelju prethodno usvojenoga zajedničkog programa općine ili grada i turističke zajednice općine ili grada,\n- 30% sredstava turističkoj zajednici županije,\n- 5% sredstava Hrvatskoj turističkoj zajednici.\n\nNadalje u st. 5. predlažemo sljedeću raspodjelu sredstava: \n50% općini ili gradu, 50% turističkoj zajednici županije \nšto potkrepljujemo činjenicom da TZŽ imaju obavezu promocije, razvoja destinacije te vođenja svih evidencija za spomenute korisnike a općine i gradovi obvezu uređenja komunalne i turističke infrastrukture dok HTZ nema doslovno nikakvih obaveza. Poučeni dosadašnjom praksom HTZ-a ne vjerujemo u namjensko korištenje sredstava pogotovo na područjima sa kojih su prikupljena.","Nema odgovora"]
[30,"Turistička zajednica Zadarske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","Primjedba na stavak 7: Praksa je pokazala kako je potrebno kvalitetnije razraditi pojam „nerazvijeno područje“ jer se sada takvim smatraju samo ona područja koja nemaju izlaz na more. Postoji još niz faktora koji govori o razvijenosti ili nerazvijenosti nekog područja. Najbolje je ilustracija situacije na otocima zadarskog arhipelaga na kojima mjesta isključivo imaju izlaz na more, a ne mogu se nazvati turistički razvijenima, te se postojećim odredbama smatraju zakinutim. \nDodatno, logično bi bilo govoriti i o nerazvijenim proizvodima razvoj kojih bi trebalo potaknuti a ne samo generalno o područjima.","Nema odgovora"]
[31,"Turistička zajednica Zadarske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","Primjedba na stavke 9 i 10: Za razliku od dosadašnje procedure koja se vodila isključivo unutar Glavnog ureda Hrvatske turističke zajednice, sada se tek administriranje Javnog poziva delegira turističkoj zajednici županije s time da sredstva, propisi uvjeta i kriterija, te donošenje odluke ostaje u Hrvatskoj turističkoj zajednici. Štoviše, prema Prijedlogu Turističko vijeće Hrvatske turističke zajednice ne donosi odluku na temelju prijedloga odluke Turističke zajednice županije, već na temelju kriterija iz pravilnika, što tim više umanjuje bilo kakvu drugu ulogu Turističke zajednice županije osim one administrativne. S obzirom na značajan broj zaposlenih osoba, kao i postojanje stručne službe koja je do sada obavljala ovaj administrativni posao u Glavnom uredu Hrvatske turističke zajednice, nema razloga da se takva zadaća prenese na turističku zajednicu županije s obzirom na ograničen broj djelatnika i prihoda kako je već obrazlagano.","Nema odgovora"]
[32,"Turistička zajednica Zadarske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","Izuzetno je pristrana i štetna odredba (11) koja određuje donošenje odluke o povećanju iznosa boravišne pristojbe isključivo za područje udruženih turističkih zajednica. Raspoređivanje i to namjenski za program kojeg donosi turistička zajednica općine ili grada i općinska ili gradska uprava udaljuje ovaj oblik od načela udruživanja koji implicira u naravi zajedničke aktivnosti udruženih turističkih zajednica.\nNastavno na prethodno, izrazito je apsurdno kako pak turistička zajednica područja ne može povećati iznos boravišne pristojbe iako obuhvaća više jedinica lokalne samouprave, kao i „udružene turističke zajednice“.\nStoga je očiti zaključak kako je izostavljena bilo kakva mogućnost da turistička zajednica grada i općine koja nije udružena sa drugim turističkim zajednicama donosi odluku o povećanju boravišne pristojbe za svoje područje, što ukazuje na neravnopravnost između pojedinih oblika turističkih zajednica.\nNo, zašto uopće davati mogućnost povećanja boravišne pristojbe prema drugim kriterijima osim prema kategorizaciji turističkih mjesta Ministarstva turizma na razini države? Predlažemo da se razmotre i djelomično izmijene i dorade kriteriji za kategorizaciju mjesta kako bi visina boravišne pristojbe odgovarala kvaliteti ponude, infrastrukture i dr. kriterijima, kao i povećanje iznosa na regionalnoj razini, a ciljano za strateške projekte od važnosti za regiju. Upitno je omogućavanje povećanja boravišne pristojbe temeljem ovako površno definiranog i isključivog kriterija kao što je udruživanje TZ.","Nema odgovora"]
[33,"Turistička zajednica Požeško-slavonske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","TZ županija zakinute su i novom raspodjelom prihoda boravišne pristojbe od obveznika iz mjesta bez lokalne TZ. Ova sredstva prikupljene boravišne pristojbe do sada su dijeljena 50% HTZ i 50% ŽTZ, dok bi novim prijedlog TZŽ dobile 10%, JLS 65%, a HTZ 25%. TZŽ imale bi i dalje obvezu vođenja svih evidencija za spomenute obveznike, a ostvarivale bi najmanje prihoda.","Nema odgovora"]
[34,"Turistička zajednica Vukovarsko - srijemske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 7.","TZ županija zakinute su novom raspodjelom prihoda boravišne pristojbe od obveznika iz mjesta bez lokalne TZ. Ova sredstva prikupljene boravišne pristojbe do sada su dijeljena 50-50% HTZ i ŽTZ, dok bi novim prijedlog TZŽ dobile 10%, JLS 65%, a HTZ 25%. TZŽ i nadalje imaju obvezu vođenja svih evidencija za spomenute obveznike. S obzirom na sve veći broj registriranih subjekata smještaja izvan lokalne TZ, prema novoj raspodjeli, TZ VSŽ izgubila bi dodatna značajnija sredstva.","Nema odgovora"]
[35,"Turistička zajednica Zadarske županije","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 8.","Ova odredba je izrazito nespretno sastavljena zbog očitog pomanjkanja praktičnog iskustva Predlagatelja. Naime, u realnom životu ova odredba u smislu udaljenosti pojedinog turističkog mjesta sa područja na kojem nije osnovana turistička zajednica općine ili grada i središta županije u kojem djeluje turistički ured turistička zajednica županije rezultirat će, što pokazuje praksa, negativno te posljedičnom smanjenom prijavom. Puno razumnije i praktičnije rješenje za obveznike bi bilo odrediti obvezu prijave i odjave u najbližoj turističkoj zajednici općine ili grada.","Nema odgovora"]
[36,"TURISTIČKA ZAJEDNICA ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 8.","Odredba u smislu udaljenosti pojedinog turističkog mjesta sa područja na kojem nije osnovana turistička zajednica općine ili grada i središta županije u kojem djeluje turistički ured turističke zajednica županije nepovoljno bi utjecala na prijavu gostiju i opće nezadovoljstvo i gostiju i gospodarskih subjekata obveznika prijave gostiju.","Nema odgovora"]
[37,"Hrvatski Crveni križ","ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI,\nČlanak 12.","Početkom 1996. godine Hrvatski Crveni križ postao je punopravni član Međunarodne federacije za spašavanje života na vodi (International Life Saving Federation - ILS). Nakon primitka u članstvo, Hrvatski Crveni križ započeo je s ustrojem Službe spašavanja života na vodi u Republici Hrvatskoj.\n\nHrvatski Crveni križ na temelju javne ovlasti (Zakon o Hrvatskom Crvenom križu, NN 71/2010) «vodi Službu spašavanja života na vodi na temelju međunarodno priznatih standarda, provodi tečajeve za osposobljavanje spasilaca, instruktora i voditelja spasilačkih postaja, vodi evidenciju o osposobljenosti spasilaca, instruktora i voditelja spasilačkih postaja, te provodi obnovu znanja i praktičnih vještina spasilaca. Donosi pravila i standarde spasilačkih postaja i provodi procjenu rizika na kupalištima».\n\nSlužba spašavanja života na vodi Hrvatskog Crvenog križa razvila se u vodeću organizaciju na području osposobljavanja spasilaca, prevencije nesreća, spašavanja na vodi i pružanja prve pomoći stradalima na vodi u Republici Hrvatskoj.  \nProgram osposobljavanja spasilaca Službe spašavanja života na vodi Hrvatskog Crvenog križa priznat je od Međunarodne federacije za spašavanje života na vodi (ILS), a sukladno europskim standardima izradili smo Pravila i standarde rada spasilačkih postaja i Pravila procjene rizika na kupalištu. \n\nHrvatski Crveni križ sustavnim osposobljavanjem spasilaca direktno sudjeluje u obrazovanju turističkih djelatnika, te na taj način pridonosi imidžu Hrvatske kao sigurnog odredišta za odmor. \nDo 2015. godine osposobljeno je ukupno 2100 novih spasilaca (a dvostruko više se prijavljuje za pristup tečaju), te svake godine oko 200 spasilaca pristupa obnovi uvjerenja osposobljenosti spasilaca. \nSvake godine preko 480 osposobljenih spasilaca nadzire 180 plaža/kupališta diljem Hrvatske.\nSvi spasioci su opremljeni osobnom spasilačkom opremom, koju financira Hrvatski Crveni križ, kako bi pravovremeno i učinkovito vršili nadzor vodenih površina kupališta, prevencija nezgoda vezanih uz vodu, izvođenje akcija spašavanja te pružanje prve pomoći. \n\nSpasioci su intervencijama spasili 350 ljudskih života\n\nHrvatski Crveni križ sustavno radi na poboljšanju sustava sigurnosnih mjera neophodnih za sigurnost korisnika i posjetitelja uređenih kupališta u RH.  \nGlede toga, uspostavili smo kvalitetnu mrežu koja povezuje sve sudionike tog sigurnosnog sustava: lučku kapetaniju, policiju, hitnu medicinsku pomoć i spasioce s ciljem podizanja razine sigurnosti turista u RH.\n\nHrvatski Crveni križ u suradnji s koncesionarima provodi procjenu sigurnosti na plažama. Osnovni cilj postupka procjene rizika je smanjivanje mogućnosti nastanka nezgoda povezanih s vodom (štetnog događaja čija posljedica mogu biti smrt, tjelesne ozljede ili oštećenje zdravlja te uništenje ili oštećenje stvari korisnika kupališta). Procjena rizika na kupalištu služi kao temelj za uspostavljanje spasilačke postaje na kupalištu. \nUjedno Hrvatski Crveni križ provodi preventivne programe za goste koji se provode u suradnji s hotelskim kućama diljem RH.\n\nSve gore navedeno, rezultat je dugogodišnjeg rada Hrvatskog Crvenog križa koji je rezultirao s 350 spašenih ljudskih života, izgradnjom mreže spasilačkih postaja od Umaga do Dubrovnika, uključujući i kontinentalni dio Hrvatske, podizanjem imidža Hrvatske kao sigurnog odredišta za odmor te svrstavanje Hrvatske u zemlje kod kojih sigurnost gostiju predstavlja ključni faktor turističke ponude.\n\nSmatramo da predlagatelj zakonskih promjena ne vodi računa o kompleksnosti i važnosti ove javne ovlasti Hrvatskog Crvenog križa. Naime, predlagatelj u obrazloženju navodi da se Služba spašavanja života na vodi uključi u projekte \"...sa zainteresiranim turističkim zajednicama...\". Spašavanje ljudskih života i imovine nije pitanje zainteresiranosti nego pitanje nužnosti. Zar će se naši gosti pitati da li je netko zainteresiran paziti na sigurnost njih i njihove djece? Velika većina njih veći će dio svojeg godišnjeg odmora provoditi na morskim plažama koje predstavljaju najvažniji aspekt djelovanja spasilačke službe. Nažalost, svaka će turistička zajednica gledati svoj parcijalni interes i, kako smo se već imali prilike uvjeriti nebrojeno puta, izabrati nešto drugo nauštrb sigurnosti! Svakako treba skrenuti pozornost i na pitanje odgovornosti iz djelatnosti pojedinih lokalnih (i regionalnih) samouprava ali i koncesionara jer će gosti, u slučaju nesreća, bez dvojbe tužiti odgovorne.\n\nSmatramo da samo jedinstveni pristup temeljen na znanju i financijskoj stabilnosti može polučiti uspješan pristup održavanju visokog stupnja sigurnosti naših gostiju- nije li 350 života i više nego dovoljan argument? Hrvatski Crveni križ gradio je, i dalje gradi, kompletnu strukturu sigurnosti turista skoro 20 godina. \n\nZaključno, predlažemo brisanje članka 12. Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o boravišnoj pristojbi.","Nema odgovora"]
[38,"Hrvatski Crveni križ","O b r a z l o ž e n j e,\nČlanak 12.","Početkom 1996. godine Hrvatski Crveni križ postao je punopravni član Međunarodne federacije za spašavanje života na vodi (International Life Saving Federation - ILS). Nakon primitka u članstvo, Hrvatski Crveni križ započeo je s ustrojem Službe spašavanja života na vodi u Republici Hrvatskoj.\n\nHrvatski Crveni križ na temelju javne ovlasti (Zakon o Hrvatskom Crvenom križu, NN 71/2010) «vodi Službu spašavanja života na vodi na temelju međunarodno priznatih standarda, provodi tečajeve za osposobljavanje spasilaca, instruktora i voditelja spasilačkih postaja, vodi evidenciju o osposobljenosti spasilaca, instruktora i voditelja spasilačkih postaja, te provodi obnovu znanja i praktičnih vještina spasilaca. Donosi pravila i standarde spasilačkih postaja i provodi procjenu rizika na kupalištima».\n\nSlužba spašavanja života na vodi Hrvatskog Crvenog križa razvila se u vodeću organizaciju na području osposobljavanja spasilaca, prevencije nesreća, spašavanja na vodi i pružanja prve pomoći stradalima na vodi u Republici Hrvatskoj.  \nProgram osposobljavanja spasilaca Službe spašavanja života na vodi Hrvatskog Crvenog križa priznat je od Međunarodne federacije za spašavanje života na vodi (ILS), a sukladno europskim standardima izradili smo Pravila i standarde rada spasilačkih postaja i Pravila procjene rizika na kupalištu. \n\nHrvatski Crveni križ sustavnim osposobljavanjem spasilaca direktno sudjeluje u obrazovanju turističkih djelatnika, te na taj način pridonosi imidžu Hrvatske kao sigurnog odredišta za odmor. \nDo 2015. godine osposobljeno je ukupno 2100 novih spasilaca (a dvostruko više se prijavljuje za pristup tečaju), te svake godine oko 200 spasilaca pristupa obnovi uvjerenja osposobljenosti spasilaca. \nSvake godine preko 480 osposobljenih spasilaca nadzire 180 plaža/kupališta diljem Hrvatske.\nSvi spasioci su opremljeni osobnom spasilačkom opremom, koju financira Hrvatski Crveni križ, kako bi pravovremeno i učinkovito vršili nadzor vodenih površina kupališta, prevencija nezgoda vezanih uz vodu, izvođenje akcija spašavanja te pružanje prve pomoći. \n\nSpasioci su intervencijama spasili 350 ljudskih života\n\nHrvatski Crveni križ sustavno radi na poboljšanju sustava sigurnosnih mjera neophodnih za sigurnost korisnika i posjetitelja uređenih kupališta u RH.  \nGlede toga, uspostavili smo kvalitetnu mrežu koja povezuje sve sudionike tog sigurnosnog sustava: lučku kapetaniju, policiju, hitnu medicinsku pomoć i spasioce s ciljem podizanja razine sigurnosti turista u RH.\n\nHrvatski Crveni križ u suradnji s koncesionarima provodi procjenu sigurnosti na plažama. Osnovni cilj postupka procjene rizika je smanjivanje mogućnosti nastanka nezgoda povezanih s vodom (štetnog događaja čija posljedica mogu biti smrt, tjelesne ozljede ili oštećenje zdravlja te uništenje ili oštećenje stvari korisnika kupališta). Procjena rizika na kupalištu služi kao temelj za uspostavljanje spasilačke postaje na kupalištu. \nUjedno Hrvatski Crveni križ provodi preventivne programe za goste koji se provode u suradnji s hotelskim kućama diljem RH.\n\nSve gore navedeno, rezultat je dugogodišnjeg rada Hrvatskog Crvenog križa koji je rezultirao s 350 spašenih ljudskih života, izgradnjom mreže spasilačkih postaja od Umaga do Dubrovnika, uključujući i kontinentalni dio Hrvatske, podizanjem imidža Hrvatske kao sigurnog odredišta za odmor te svrstavanje Hrvatske u zemlje kod kojih sigurnost gostiju predstavlja ključni faktor turističke ponude.\n\nSmatramo da predlagatelj zakonskih promjena ne vodi računa o kompleksnosti i važnosti ove javne ovlasti Hrvatskog Crvenog križa. Naime, predlagatelj u obrazloženju navodi da se Služba spašavanja života na vodi uključi u projekte \"...sa zainteresiranim turističkim zajednicama...\". Spašavanje ljudskih života i imovine nije pitanje zainteresiranosti nego pitanje nužnosti. Zar će se naši gosti pitati da li je netko zainteresiran paziti na sigurnost njih i njihove djece? Velika većina njih veći će dio svojeg godišnjeg odmora provoditi na morskim plažama koje predstavljaju najvažniji aspekt djelovanja spasilačke službe. Nažalost, svaka će turistička zajednica gledati svoj parcijalni interes i, kako smo se već imali prilike uvjeriti nebrojeno puta, izabrati nešto drugo nauštrb sigurnosti! Svakako treba skrenuti pozornost i na pitanje odgovornosti iz djelatnosti pojedinih lokalnih (i regionalnih) samouprava ali i koncesionara jer će gosti, u slučaju nesreća, bez dvojbe tužiti odgovorne.\n\nSmatramo da samo jedinstveni pristup temeljen na znanju i financijskoj stabilnosti može polučiti uspješan pristup održavanju visokog stupnja sigurnosti naših gostiju- nije li 350 života i više nego dovoljan argument? Hrvatski Crveni križ gradio je, i dalje gradi, kompletnu strukturu sigurnosti turista skoro 20 godina. \n\nZaključno, predlažemo brisanje članka 12. Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o boravišnoj pristojbi.","Nema odgovora"]
[39,"Turistička zajednica Ličko-senjske županije","ODREDBE ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI KOJE SE MIJENJAJU,\nČlanak 18.","stavak 4.: treba ukinuti datum 15. srpnja kao krajnji rok za uplatu paušalne boravišne pristojbe od strane vlasnika kuća i stanova za odmor koji imaju mogućnost platiti je na taj način;\nbudući da su vlasnici kuća i stanova za odmor i članovi njihovih obitelji velikim dijelom strani državljani, oni nemaju mogućnost uplate paušala unaprijed ukoliko u turističku destinaciju gdje se nalazi njihov objekt namjeravaju doći nakon 15. srpnja jer ne mogu izvršiti uplatu na devizni račun TZ kojega ona nema (razlika je u valuti zemlje odakle je vlasnik i hrvatske valute);\nkako to predloženim zakonskim izmjenama nije učinjeno, predlažemo to svakako uvrstiti u iste;\nna koncu, ako se već daje mogućnost plaćanja boravišne pristojbe u paušalnom iznosu, onda ne treba stavljati vremenska ograničenja osobito iz navedenog razloga što su vlasnici i članovi njihovih obitelji velikim dijelom strani državljani;\nbudući da su vlasnici kuća i stanova za odmor i članovi njihovih obitelji velikim dijelom strani državljani, oni nemaju mogućnost uplate paušala unaprijed ukoliko u turističku destinaciju gdje se nalazi njihov objekt namjeravaju doći nakon 15. srpnja jer ne mogu izvršiti uplatu na devizni račun TZ kojega ona nema (razlika je u valuti zemlje odakle je vlasnik i hrvatske valute);\nkako to predloženim zakonskim izmjenama nije učinjeno, predlažemo to svakako uvrstiti u iste;","Nema odgovora"]
[40,"Klaster TZ županija Središnje Hrvatske","ODREDBE ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI KOJE SE MIJENJAJU,\nČlanak 20.","Odredbom Zakona o boravišnoj pristojbi omogućava se dodatno uvođenje prihoda od boravišne pristojbe samo za udružene TZG i ta sredstva se raspoređuju samo na TZ gradova i općina, što je diskriminirajuće i nelogično za ostale TZ, te je suprotno Ustavu.","Nema odgovora"]
[41,"Turistička zajednica Ličko-senjske županije","ODREDBE ZAKONA O BORAVIŠNOJ PRISTOJBI KOJE SE MIJENJAJU,\nČlanak 20.","S obzirom da se povećavaju zadaće županijskih TZ, trebalo bi da im pripadne barem 12,5%, a Hrvatskoj TZ 22,5% uplaćene boravišne pristojbe","Nema odgovora"]