{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave za 2021. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Blaželjka Marić","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2021. GODINU ","Podržavam donošenje Zakona o  izmjenama i  dopunama Zakona o  strukovnom obrazavanju  naročito stipendiranje  učenika  koje  je vrlo  stimulativno kao i prilagodbu i  usmjerenost ka  tržištu  rada u strukovnim  zanimanjima","Nije prihvaćen","Navedeno nije iz djelokruga Ministarstva pravosuđa i uprave"]
[2,"JELENA ČUVELJAK","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2021. GODINU ","Obveza je implementirati u drugom tromjesečju DIREKTIVU (EU) 2019/1023 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 20. lipnja 2019. o okvirima za preventivno restrukturiranje, otpustu duga i zabranama te o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga i o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o restrukturiranju i nesolventnosti) a što bi bilo jedino logično kroz novelu Stečajnog zakona, no istoga nema u Prijedlogu plana zakonodavnih aktivnosti","Prihvaćen","U skladu s Ažuriranim prijedlogom Plana zakonodavnih aktivnosti za 2021. Ministarstva pravosuđa i uprave predviđeno je da će nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakon biti upućen u procedure Vlade Republike Hrvatske u I. tromjesečju 2021."]
[3,"HRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2021. GODINU ,\nPrijedlog Plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave","Predlažemo da se izradi i u Prijedlog Plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave za 2021. godinu uvrsti i nacrt prijedloga Zakona o sudskim vještacima. Isti je bio u Planu normativnih aktivnosti za 2017.g. i bez obrazloženja je povučen i nije se unio u  Plan normativnih aktivnosti niti za 2018.g., 2019.g. kao niti za slijedeću godinu. \nRH bez Zakona o sudskim vještacima ostaje jedina država koja nema donesen navedeni Zakon, i okružena je državama iz  nekadašnje zajedničke države  koje čekaju na ulazak u EU, i koje već deset do 15 godina imaju donesene Zakone o sudskim vještacima, a Slovenija je donijela navedeni Zakon u ožujku 2018.g.\nZakon o sudskim vještacima pružio bi referentni okvir za sve vještake, suce i sve stranke u postupku vezano za ulogu stručnjaka – vještaka u slučajevima gdje je vještak angažiran od strane suda tijekom postupka donošenja sudske odluke i stavlja sudu na raspolaganje svoje znanstveno i tehničko znanje o faktičkim pitanjima; vještaci pomažu sucima i drugim donositeljima odluka u pravosudnom sustavu prilikom donošenja odluke. Oni pružaju podršku prilikom utvrđivanja činjenica, što je bitna baza za svaku sudsku odluku. \nZakon bi uveo i definirao načela koja razjašnjavaju pravnu interpretaciju i primjenu zakona vezano za rad vještaka tijekom pravosudnih postupaka bilo to u predistražnim postupcima, u građanskim, kaznenim i administrativnim parnicama.\nRad vještaka i njegovo stručno mišljenje iznimno su važni tijekom parnice zbog njegovog stručnog znanja konkretne materije, bez obzira na različite razine uvjerljivosti stručnog mišljenja. Usprkos tome, sudac nije obavezan slijediti prijedlog stručnog mišljenja, ali sud mora navesti razloge za mišljenje koje se razlikuje od prijedloga vještaka i kako znamo obično prevladava načelo slobodne ocjene dokaznog materijala.\n\nVažno je istaći da rad vještaka ne zahtijeva samo iznimno visok standard stručnosti – njegova razina kvalifikacije mora biti u skladu s kompleksnošću pitanja koje je podvrgnuto vještačenju – nego zahtijeva također vještakovu neovisnost i nepristranost.\n\nRazlozi donošenja nacrta prijedloga Zakona o sudskim vještacima: \n\n1.Zakon bi definirao minimalne standarde prakse kojeg se trebaju pridržavati svi vještaci, uz detaljan cjenik za sve struke iz kojih se imenuju sudski vještaci.\n\n2.Utvrdili bi se kriterije za pravilan odabir i imenovanje vještaka te za pripremu njegovog stručnog mišljenja i    za uvođenje tog mišljenja u sudske postupke, s prethodnim utvrđivanjem znanja vještaka obzirom da zahtjevi vezano za kvalifikaciju vještaka variraju ovisno o različitim profilima posla i određivanju zadatka vještačenja. \n\n3. Kako bi se zadovoljili visoki standardi i osigurao pravilan postupak utvrđivanja činjenica, potrebno je razviti, potkrijepiti i primijeniti pravila koja ne samo da osiguravaju angažman od strane suda i/ili stranaka, nego također jamče rad vještaka u skladu s ustavnim načelima. \n\n4. Zakon bi jasno odredio sredstva kontrole suda nakon imenovanja i tijekom postupka odabira vještaka, uz propisane načine izrade stručnog mišljenja koje mora biti dobro pripremljeno, dobro strukturirano, znanstveno utemeljeno i razumljivo.\n\n5. Moraju biti jasno određene dužnosti vještaka (i osobne i postupovne) kao i prava vještaka kako osobna tako i vezano za postupak i izradu samog stručnog mišljenja.\n\n6.Kako bi mogao provesti odgovarajuću i točnu analizu, vještak mora imati pravo na pristup svim predmetima, osobama i događajima koji su predmet vještačenja i analize. \n\n7. Zakonom će se utvrditi jasni protokoli suradnje sa sudovima od proučavanja spisa, procjene troška izrade stručnog nalaza i mišljenja, odnosno može biti preporučljivo unaprijed upozoriti stranke na očekivane troškove stručnog mišljenja. Plaćanje naknade vještaka se mora  odvijati samo u zakonskim rokovima. \n\n8. Propisati će se informiranje stranaka i suda o svim koracima procjene (datumi vještačenja, pribavljanje saznanja od drugih, dodatna, dopunska stručna mišljenja). Vještak je vezan dobivenim uputama. Također treba informirati sve uključene – stranke i sud – o svojim vještačenjima i planiranim akcijama. Nadalje, treba im dati priliku za sudjelovanje tamo gdje je to prikladno. Potrebno je poštivati opće načelo prava na iznošenje vlastitih stavova. Vještak je dužan revno voditi i obraditi dokumentaciju, dostaviti je na vrijeme te dokumentirati svoju procjenu. \n\n9. Propisati će se cjeloživotno stručno usavršavanje i obvezno udruživanje svih vještaka u jedinstveno tijelo koje će biti organizirano u cilju komunikacije sa svim sudovima i naručiteljima i koje će provoditi stalno stručno usavršavanje i  stručnu obuku za kandidate, koje će pomagati sudu da odredi koji je od dva nalaza stručan i kvalitetan, i da se suradnja vještaka i suda podigne na najvišu razinu.\n\n10. Zakon će odrediti sankcije ukoliko se određen zadatak ne izradi u razumnom roku, i ukoliko se vještak ne pridržava svojih općih osobnih i postupovnih dužnosti. Moguće je propisati i sankcije u slučajevima netočnog/nekvalificiranog nalaza i mišljenja.\n\n11. Zakon će propisati i obvezno osiguranje vještaka vezano za uzrokovanu štetu.\n\nHRVATSKO DRUŠTVO SUDSKIH VJEŠTAKA I PROCJENITELJA","Nije prihvaćen","Planom zakonodavnih aktivnosti Vlade Republike Hrvatske za 2021. godinu predviđena je izrada Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima u I. tromjesečju, a kojim će se revidirati normativni okvir stalnih sudskih vještaka, procjenitelja i tumača. Nastavno na izmjene zakonskog okvira pristupit će se izradi novih pravilnika kojima će se urediti statusna pitanja i način rada ovih kategorija."]
[4,"Ivica Ban","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2021. GODINU ,\nPrijedlog Plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave","Predlažem da se izradi i u Prijedlog Plana zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave za 2021. godinu uvrsti i nacrt prijedloga Zakona o komorama, kojim bi se na jedinstven i za sve komore obvezujući način reguliralo osnivanje i financiranje komora, način obavljanja javnih ovlasti koje su komorama povjerene, način demokratskog izbora dužnosnika i način zakonitog, demokratskog i transparentnog rada i donošenja odluka od strane tijela i dužnosnika komora, demokratska prava i dužnosti članova prema komorama i njihovim tijelima i dužnosnicima, te tijela, ovlasti i način provođenja nadzora nad zakonitošću rada i odluka tijela i dužnosnika komora, te odgovornost dužnosnika i tijela komora za nezakoniti i nepravilni rad, kao i mogućnost ukidanja obveznog članstva u komorama ili slobodnog osnivanja i konkurencije više komora unutar jedne djelatnosti.","Nije prihvaćen","Na području organizacije pravosuđa ustrojene su Hrvatska odvjetnička komora i Hrvatska javnobilježnička komora te su ustrojstvo i rad ovih Komora regulirani unutar pripadajućih zakona o odvjetništvu odnosno javnom bilježništvu. \nNe nalazi se razloga posebnim zakonom propisivati funkcioniranje komora općenito, uzimajući u obzir i okolnost da se komore ustrojavaju i funkcioniraju i na drugim područjima izvan pravosuđa."]
[5,"ZRINKO RUČEVIĆ","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2021. GODINU ,\nObrasci prethodne procjene ","Poštovane, poštovani,\n\npredlažem da se u ovoj fazi postupka u predstojeće izmjene zakonske regulative ugrade i odredbe o korištenju godišnjih odmora vještaka i procjenitelja.\n\nNaime, prema Zakonu u radu radnik ima pravo na plaćeni godišnji odmor za svaku kalendarsku godinu (čl. 76. Zakona o radu), i to najmanje 4 tjedna za svaku kalendarsku godinu (čl. 77. st. 1. Zakona o radu), pa je s uvođenjem e-komunikacije došlo do toga da nije moguće koristiti zakonom propisani godišnji odmor.  Ovo stoga što je rok za podizanje pismena primljenih putem e-komunikacije 15 dana, čime je onemogućeno korištenje godišnjih odmora u minimalnom zakonom propisanom roku. Ako se pismeno ne preuzme u ostavljenom roku, smatra se preuzetim, što znači da će ili doći do propuštanja rokova na rizik vještaka, ili će vještak i na godišnjem odmoru morati preuzimati pismena i po potrebi po istima postupati, pa ispada da zapravo nije na godišnjem odmoru, tj. na godišnjem odmoru se ne odmara, već radi.\n\nDakle, prijedlog je omogućiti unos razdoblja od ukupno 4 tjedna tijekom jedne kalendarske, za koje bi vještak ili procjenitelj naveo da koristi zakonom propisani godišnji odmor, a u kojim razdobljima ne bi tekli nikakvi rokovi (ili bi bila odgođenja e-komnikacija ili sl.).\n\nOva promjena treba biti sustavno uređena kako u predviđenim izmjenama Zakona o sudovima (ili pak u Zakonu o sudskim vještacima i procjeniteljima), tako i u odgovarajućim procesnim zakonima i propisima koji reguliraju e-komunikaciju (Zakon o parničnom postupku, Pravilnik o elektroničkoj komunikaciji, Sudski poslovnik i dr.).\n\nTrenutna rješenja e-komunikacije (a i drugih oblika komunikacije sudova i vještaka) su protuzakonita u smislu citiranih odredbi, a ujedno su i protuustavna (čl. 56. st. 3. Ustava Republike Hrvatske).\n\nSrdačan pozdrav\nZrinko Ručević","Nije prihvaćen","Stalni sudski vještaci i procjenitelji  su osobe koje svojim stručnim znanjem pružaju potrebnu stručnu pomoć pravosudnim tijelima. S obzirom da je godišnji odmor pravo koje proizlazi iz činjenice radnog odnosa, a da stalni sudski vještaci i procjenitelji ne stupaju u takav odnos s pravosudnim tijelima po čijem nalogu rade niti ovim Ministarstvom kao regulatorom statusnih pitanja koje se odnose na imenovanje te prava i dužnosti imenovanih stalnih sudskih vještaka i procjenitelja, navedeno nije moguće propisivati propisima iz djelokruga ovog Ministarstva. Pored navedenog, tijek rokova u pojedinim vrstama sudskih postupaka nije organizacijsko pitanje.  \nZakonom o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku („Narodne novine“, broj 70/19) na cjelovit način uređeno je podnošenje podnesaka i dostava pismena u elektroničkom obliku u svim vrstama postupaka koji se vode u skladu s odredbama Zakona o parničnom postupku. Također, Pravilnikom o elektroničkoj komunikaciji („Narodne novine“, broj 5/20) propisane su pretpostavke za podnošenje podnesaka u elektroničkom obliku pred sudovima, dostavu u elektroničkom obliku, oblike zapisa u elektroničkom obliku (formate) te organizaciju i djelovanje informacijskog sustava. Također, navedenim izmjenama i dopunama ZPP-a dopunjen je članak 348. te je novim stavkom 4. propisano da od 1. do 15. kolovoza ne teku rokovi za podnošenje žalbe protiv presude donesene u prvom stupnju."]
[6,"RANKO GAVRILOVIĆ","Obrasci prethodne procjene ,\n1. Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima","Sudski tumači su neizostavni dio pravnog sustava u Republici Hrvatskoj. Budući da smo svjesni činjenice da postojeća zakonska rješenja, posebno ona iz Zakona o sudovima, te podzakonskim aktima (Pravilnik o sudskim tumačima) nezadovoljavajuće „pokrivaju“ područje rada sudskim tumača u svakom pogledu, mišljenja smo da je inicijativa kojom će se ovo područje bolje i preciznije regulirati dobrodošla. Kao što je predlagaču poznato, članovi Društva sudskim tumača i prevoditelja, Zajednice za prevoditeljstvo HGK i sudski tumači samostalno su na nedavnom e savjetovanju o prijedlogu novog Pravilnika o sudskim tumačima dali preko 400 konkretnih primjedbi i prijedloga. Činjenica da do danas Predlagač nije odgovorio na naše primjedbe ukazuje da su one bile valjane i pretpostavljamo da je i to pridonijelo uvrštenju prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima u vladinu agendu za iduću godinu, čime se očekuje bolje i preciznije reguliranja statusa i rada kako sudskih tumača, tako i sudskih vještaka i procjenitelja.\nMeđutim, budući da se tu radi o vrlo kompleksnom području ,koje je, što se tiče sudskim tumača regulirano samo s 3 članka važećeg Zakona o sudovima (čl. 123-125), bojimo se da će moguće „proširenje“ ove regulacije sa 3 na npr 13 članaka biti nedovoljno. U tom smislu mišljenja smo da bi bilo funkcionalnije da se problematika sudskih tumača, sudskih vještaka i sudskih procjenitelja regulira posebnim zakonom, kao što je slučaj u nekim zemljama u okruženju. Npr. Zakon o sudskim vještacima, sudskim procjeniteljima i sudskim tumačima u Sloveniji, koji je donesen tijekom 2018. godine, ima čak 59 članaka a profesije na koje se ovaj zakon odnosi (vještaci, tumači, procjenitelji) čini se da su zadovoljni njegovim postojanjem i sadržajem. Bojimo se da izmijenjeni i dopunjeni Zakon o sudovima neće biti toliko precizan glede ove problematike kao što bi to bio slučaj ako bi se donio poseban zakon. Konačno, i predlagač je još početkom 2017. godine poslao informaciju sudskim tumačima, vještacima i procjeniteljima kako je planom normativnih aktivnosti Vlade RH u II kvartalu 2017. g.  predviđeno upućivanje zakona koji regulira rad stalnih sudskih vještaka,procjenitelja i tumača u vladinu proceduru i pozvani smo, radi pristupanja izradi nacrta prijedloga Zakona da predložimo jednog člana za sudjelovanje u radu radne skupine. Na žalost od toga nije bilo ništa, pa je možda sada dobra prigoda da se ova inicijativa obnovi i OSTVARI. Prijedlog Zakona o sudskim tumačima, vještacima i procjeniteljima bio je na dnevnom redu Sabora oko 2011. godine, ali ga je tadašnja saborska većina odbila i o njemu se uopće nije raspravljalo.\nNe slažemo se sa konstatacijom da izmjenama i dopunama Zakona o sudovima neće doći do gospodarskih učinaka. Sudski tumači (slično kao i vještaci i procjenitelji) rade u tržišnom okruženju, bilo kao mikro i mali poduzetnici ili pružatelji uslužnih djelatnosti u pojedinoj gospodarskoj grani (pravosuđu), tako da bi izmjene i dopune Zakona o sudovima, posebno u dijelu kojim se izravno ili neizravno (putem Pravilnika i sl.) regulira cijena i uvjeti rada sudskih tumača (vještaka i procjenitelja) mogle imati direktni materijalni učinak na ovaj segment radne populacije (koju, usput budi rečeno, čine visoko kvalificirani stručnjaci i među najiskusnijima na svom području rada).\nImajući u vidu sve gore navedeno, predlažemo da Predlagač razmotri mogućnost reguliranja (danas nedovoljno i neodgovarajuće regulirane) ujednačenosti prakse, raspolaganja svim potrebnim podacima, kao i MATERIJALNE KOMPONENTE NJIHOVOG RADA (čitaj: tarife), bilo putem izmjena i dopuna postojećeg Zakona o sudovima ili (što bi bilo još bolje) donošenja posebnog Zakona o sudskim tumačima, vještacima i procjeniteljima, uz OBAVEZNO UKLJUČIVANJE predstavnika  struke u izradu svih zakonskih i podzakonskih akata.\nKao što se predlagač osvjedočio prilikom podnošenja primjedbi kroz e savjetovanje o nacrtu novog Pravilnika o sudskim tumačima, struka (sudski tumači u okviru svojih Udruga i Zajednice za prevoditelje pri HGK) raspolažu znanjem i dobrom voljom da najkonkretnije pridonesu najboljem mogućem rezultatu.\n\nRanko Gavrilović\nČlan Društva sudskih tumača i prevoditelja\nČlan Hrvatskog društva sudskih vještaka i procjenitelja","Primljeno na znanje","Planom zakonodavnih aktivnosti Vlade Republike Hrvatske za 2021. godinu predviđena je izrada Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima u I. tromjesečju, a kojim će se revidirati normativni okvir stalnih sudskih vještaka, procjenitelja i tumača. Nastavno na izmjene zakonskog okvira pristupit će se izradi novih pravilnika kojima će se urediti statusna pitanja i način rada ovih kategorija."]
[7,"DRUŠTVO SUDSKIH TUMAČA I PREVODITELJA","Obrasci prethodne procjene ,\n1. Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima","Društvo sudskih tumača i prevoditelja suglasno je s potrebom noveliranja Zakona o sudovima te kao struka stojimo na raspolaganju Ministarstvu vezano uz uređivanje statusnih i drugih pitanja kojima se regulira djelovanje sudskih tumača. Kao strukovna organizacija koja aktivno djeluje više od 30 godina upoznati smo s problematikama koje se javljaju u praksi i možemo doprinijeti iznalasku kvalitetnih rješenja. Predsjednica DSTiP-a Jasna Rodeš","Primljeno na znanje","Prima se na znanje"]
[8,"HRVATSKI URED ZA OSIGURANJE","Obrasci prethodne procjene ,\n7. Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o obveznim odnosima",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Hrvatski ured za osiguranje u svojstvu udruženja osiguratelja u smislu odredbi Zakona o osiguranju \n(NN 30/15, 112/18, 63/20) povodom otvorenog savjetovanja o Planu zakonodavnih aktivnosti Ministarstva pravosuđa za 2021. godinu, koristi priliku kako bismo ukazali na nužnost sveobuhvatnih izmjena Zakona o obveznim odnosima, posebice odredbi Odsjeka 27. koje se odnose na Ugovor o osiguranju.\nUvodno ukazujemo i na nužnost prilagođavanja zakonskih odredbi novim tehnologijama komuniciranja (online, elektronička pošta), prvenstveno u interesu potrošača, jer bi se pojednostavilo i ubrzalo korištenje usluga osiguranja.\nU nastavku navodimo odredbe članaka koje svakako predlažemo izmjeniti te molimo da se percipiraju kao dio točke 2.1. Obrasca prethodne procjene, odnosno problem koji zahtijeva izradu ili promjenu zakonodavstva. Molimo da zakonodavne izmjene uključe i predložene izmjene zakonskih odredbi koje se odnose na Ugovor o osiguranju te da predstavnici Hrvatskog ureda za osiguranje i društava za osiguranje budu uključeni u Radnu skupinu za izradu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima. \n\nČlanak 230. - Zastara\nNaknada štete \nČlanak 230 \n(1) Tražbina naknade štete zastarijeva za tri godine otkad je oštećenik doznao za štetu i za osobu koja je štetu učinila.\n(2) U svakom slučaju ta tražbina zastarijeva za pet godina otkad je šteta nastala.\n(3) Tražbina naknade štete nastale povredom ugovorne obveze zastarijeva za vrijeme određeno za zastaru te obveze.\n\nObjektivni rok zastare za naknadu štete počinje teći od trenutka kad su nastale štetne posljedice, a ne od štetnog događaja. U kombinaciji sa rokovima zastare kod ugovora o osiguranju…\n\nČlanak 234. - Rokovi zastare kod ugovora o osiguranju\n\n(1) Tražbine ugovaratelja osiguranja, odnosno treće osobe iz ugovora o osiguranju života zastarijevaju za pet, a iz ostalih ugovora o osiguranju za tri godine, računajući od prvog dana poslije proteka kalendarske godine u kojoj je tražbina nastala.\n(2) Ako zainteresirana osoba dokaže da do dana određenog u stavku 1. ovoga članka nije znala da se osigurani slučaj dogodio, zastara počinje od dana kad je za to saznala, s tim da u svakom slučaju tražbina zastarijeva kod osiguranja života za deset, a kod ostalih za pet godina od dana određenog u stavku 1. ovoga članka.\n(3) Tražbine osiguratelja iz ugovora o osiguranju zastarijevaju za tri godine.\n(4) Kad u slučaju osiguranja od odgovornosti trećega, oštećena osoba zahtijeva naknadu od osiguranika ili je dobije od njega, zastara osiguranikova zahtjeva prema osiguratelju počinje od dana kad je oštećena osoba tražila sudskim putem naknadu od osiguranika, odnosno kad joj je osiguranik naknadio štetu.\n(5) Neposredni zahtjev treće oštećene osobe prema osiguratelju zastarijeva za isto vrijeme za koje zastarijeva njegov zahtjev prema osiguraniku odgovornom za štetu.\n(6) Zastara tražbine koja pripada osiguratelju prema trećoj osobi odgovornoj za nastupanje osiguranog slučaja počinje teći kad i zastara tražbine osiguranika prema toj osobi i navršava se u istom roku.\n…gdje neposredni zahtjev treće oštećene osobe prema osiguratelju zastarijeva za isto vrijeme za koje zastarijeva njegov zahtjev prema osiguraniku odgovornom za štetu i što čini cjelokupno osiguranje od odgovornosti gotovo vječno, stvara i za osiguratelja i samog osiguranika problem kod određivanja samog iznosa osiguranja. Naime, osiguraniku je nemoguće odrediti iznos na koji bi se trebao osigurati, jer pojedini štetni događaj može trigerirati policu osiguranja od odgovornosti od prije 20 godina kada su se ugovarali iznosi osiguranja daleko niži nego u današnje vrijeme i kada je zakonsko okruženje bilo drugačije. U zadnjih 20 godina imali smo dvije promjene Orijentacijskih kriterija i iznosa za utvrđivanje visine pravične novčane naknade nematerijalne štete VSRH, a inflatorne i druge promjene ne treba posebno niti spominjati. Zapadne zemlje prepoznaju način ugovaranja osiguranja od odgovornosti po tzv. „claims made“ principu, gdje je odgovoran onaj osiguratelj s kojim je osiguranik imao zaključen ugovor u trenutku pri"}},"Nije prihvaćen","Predloženo nije predmet planiranih izmjena Zakona o obveznim odnosima. Prijedlozi nisu prihvaćeni s obzirom na predviđeni obuhvat izmjena Zakona o obveznim odnosima koje su planirane i nužne radi usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije"]