{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama Zakona o gradu Zagrebu,  s Konačnim prijedlogom zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Josip Karadža","II.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA TREBA UREDITI ZAKONOM I POSLJEDICE KOJE ĆE PROISTEĆI DONOŠENJEM ZAKONA ,\nOsnovna pitanja koja se trebaju urediti Zakonom","Osnovna pitanja koja se trebaju urediti Zakonom\n \nOvim Zakonom se u svrhu usklađivanja s promjenama u sustavu lokalne i područne (regionalne) samouprave smanjuje broj članova predstavničkih tijela te se propisuje da će Gradska skupština Grada Zagreba imati četrdesetsedam zastupnika a mandat Gradonačelnika u trajanju 4 godine biti ograničen na ukupno 2 uzastopna mandata računajući od prvih sljedećih redovnih lokalnih izbora.","Nije prihvaćen","Pitanje mogućeg ograničavanja mandata kako gradonačelnika Grada Zagreba, tako i svih općinskih načelnika, gradonačelnika predstavlja složeno pitanje koje svakako zahtijevaju prethodnu širu javnu raspravu i u konačnici, politički konsenzus."]
[2,"Nezavisna lista Zagreb","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O GRADU ZAGREBU,  S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA,\nIII.OCJENA I IZVORI SREDSTAVA POTREBNIH ZA PROVOĐENJE  ZAKONA ","- Procjenjuje se da bi ukupna ušteda u proračunu Grada Zagreba iznosila cca 500.000,00 kuna godišnje.\nProgramom Vlade Republike Hrvatske 2020. – 2024., u okviru Cilja Učinkovita, transparentna i otporna država utvrđena je mjera Transparentnost javnih financija.\nMolimo da u obavezu jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave posebno istaknete obavezu transparentnog, stručnog i učinkovitog upravljanja projektima, posebno investicijskim projektima. Projekti koji su sada daleko učestaliji u poslovanju lokalne i regionalne samouprave (između ostalog zahvaljujući ESI fondovima) postali su značajni kanal u odljevu sredstava iz lokalnih proračuna. Dok se troškovima poput plaća zaposlenika da upravljati na način da se ograniče na 20% ili 15% ukupnih rashoda, te se naknade predstavnicima ograniče na maksimalni dozvoljeni iznos, projekti su područje koje uopće nije regulirano.\nTo znači da se često predstavnička tijela informiraju o projektima – samo u sklopu prijedloga godišnjih proračuna ili u sklopu usvajanja strateških planova razvoja i to u ukupnim iznosima i popisima, ne postoji obaveza da se prezentiraju pojedinačno, niti postoji obaveza da se o velikim projektima redovito izvještava predstavnicima. Na taj način predstavnici nemaju cjelovitu sliku i ne mogu informirano odlučivati o npr. podizanju dodatnih kredita za financiranje projekata ili prebacivanju upravljanja projektima na druge organizacije u vlasništvu grada (kao što je to bio slučaj sa Zagrebačkom žičarom).\nGore spomenuti primjer Zagrebačke žičare, zorno prikazuje, kako na projektima dolazi do probijanja i rokova i projektnih proračuna, a ako su tvrdnje u nedavno javno objavljenom 7-satnom videu o tom projektu točne, onda uštede na pravilnom, transparentnom i stručnom upravljanju projektima daleko premašuju uštede koje izmjene ovih zakona o lokalnoj i regionalnoj (područnoj) samoupravi i Gradu Zagrebu procjenjuju. Radi se o gotovo 100 milijuna kuna na jednom jedinom projektu koji je sumjerljiv cjelokupnoj godišnjoj uštedi na razini RH koja se procjenjuje za sve jedinice lokalne i regionalne samouprave.\nTek projekti financirani iz ESI fondova dobe svoje točke na dnevnom redu sjednica predstavničkim tijelima i  nešto se transparentnije provode zbog procedura koje su uvela nacionalna i EU nadležna tijela za provedbu projekata.","Nije prihvaćen","Predmetna materija na koju se odnosi konkretni komentar nije predmet uređenja Zakona Gradu Zagrebu, već propisa iz djelokruga Ministarstva financija te eventualno Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije."]
[3,"Nezavisna lista Zagreb","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O GRADU ZAGREBU,\nČlanak 1.","Moramo skrenuti pozornost da su predloženom raspodjelom članova predstavničkog tijela jedinica lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave u Članku 8. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, temeljem koje se predlaže ova izmjena u Zakonu o Gradu Zagrebu, građani grada Zagreba dovedeni u neravnopravan položaj u odnosu da druge stanovnike Republike Hrvatske.\nBroj stanovnika koje jedan zastupnik u Gradskoj skupštini grada Zagreba zastupa višestruko je veći nego na primjer u gradu Splitu prvom sljedećem gradu po veličini.\nRazmjeri toga su sljedeći:\n- Grad Split, broj stanovnika 178.102 (2011), broj članova predstavničkog tijela 35, svaki član sada zastupa 5.089 građana, a predlaže se smanjene na 31 člana gradskog vijeća i time bi u buduće svaki član zastupao 5.745 građana Grada Splita.\n- Grad Zagreb, broj stanovnika 790.017 (2011), sadašnji broj članova predstavničkog tijela je 51 i svaki član zastupa 15.491 građana, a smanjenjem članova na 47 zastupnika rezultiralo bi da svaki član gradske skupštine zastupa 16.809 građana grada Zagreba.\nPredloženim smanjenjem broja zastupnika u Gradskoj skupštini Grada Zagreba stavljaju se građani Grada Zagreba stavljaju se u još nepovoljniji položaj u odnosu na sadašnji.  \nOsim toga građanin Splita također može biti zastupan i u Splitsko–dalmatinskoj županiji, što ne vrijedi za građanina Zagreba, te time ostvaruje više prava nego građanin Zagreba u procesima odlučivanja.\nIz gornjih je podataka vidljivo da građani grada Zagreba imaju daleko manje biračko pravo od ostalih građana Republike Hrvatske, kao pravo da budu zastupani u predstavničkom tijelu mjesne, lokalne i područne (regionalne) samouprave.","Nije prihvaćen","Smanjivanje broja članova predstavničkih tijela svih jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave pa tako i Grada Zagreba, nikako ne predstavlja dovođenje konkretno, građana Grada Zagreba u neravnopravan položaj čime bi bila umanjenja njihova biračka prava.\nSpecifičnost Grada Zagreba je upravo u tome da istodobno ima i položaj županije, a građani Grada Zagreba biraju svoje predstavnike u Gradsku skupštinu i na taj način ostvaruju svoje pravo da budu zastupani u predstavničkom tijelu."]