{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Uredbi o načinu izračuna i visinama sastavnica za izračun posebnog poreza na motorna vozila"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","UREDBU O NAČINU IZRAČUNA I VISINAMA SASTAVNICA ZA IZRAČUN POSEBNOG POREZA NA MOTORNA VOZILA","Javnim savjetovanjem o Uredbi o načinu izračuna i visinama sastavnica za izračun posebnog poreza na motorna vozila od 1. siječnja 2021. godine predlaže se:\nTablica 4 (PPMV1) – podizanje praga sa 150.000 HRK na 200.000 HRK na koji se primjenjuje vrijednosna naknada. AmCham pozdravlja predloženu izmjenu. \nDugoročno gledano, AmCham predlaže kreiranje javnih politika i zakonodavnih izmjena koje će doprinijeti pomlađivanju voznog parka u Hrvatskoj. Noviji vozni park rezultirao bi vozilima koja su sigurnija, tehnološki naprednija i ekološki prihvatljivija.","Prihvaćen","Komentar je već inicijalno inkorporiran u Prijedlog uredbe."]
[2,"Ruting d.o.o.","UREDBU O NAČINU IZRAČUNA I VISINAMA SASTAVNICA ZA IZRAČUN POSEBNOG POREZA NA MOTORNA VOZILA","Poštovani,\n\nKako će se nakon 01. siječnja 2021. godine obračunavati posebni porez na motorna vozila iz članka 5. stavka 1. točaka 1. i 3. Zakona o posebnom porezu za nova motorna vozila koja nemaju podatak o prosječnoj emisiji CO2  po WLTP-u?   \nKonkretno, riječ je o novom vozilu koje je proizvedeno 2016. godine, a koje na potvrdi o sukladnosti pojedinačno pregledanog vozila iz 2017. godine nema podatke o emisiji CO2 po WLTP-u već isključivo po NEDC-u.\n\nNadalje, predlažemo da se u Uredbi o načinu izračuna i visinama sastavnica za izračun posebnog poreza na motorna vozila kod utvrđivanja datuma primjene umjesto termina “vozila koja su prvi puta registrirana do/od….”koristi termin “vozila koja su fakturirana do/od …” kako bi se izbjegao potencijalni problem pri utvrđivanju načina obračuna posebnog poreza. Naime, postoji realna mogućnost da vozilo bude fakturirano krajnjem kupcu u 2020. godini, a registracija bude odrađena u 2021. godini.","Nije prihvaćen","Smislenim tumačenjem Prijedloga Uredbe se nesporno dolazi do zaključka da će se za vozila koja nemaju WLTP podatak pri oporezivanju primjenjivati članak 2. stavak 1. Prijedloga, a također i da će se potencijalno prijelazno razdoblje s obzirom na početak primjene WLTP podatka mjerodavnog za oporezivanje, tumačiti na način da je oporezivi događaj nastao izdavanjem računa , kako je to i propisano člankom 7. stavkom 1. točkom 1. Zakona o posebnom porezu na motorna vozila. Zbog navedenog nije potrebno mijenjati sadržaj Prijedloga Uredbe."]
[3,"Domagoj Markovina ","UREDBU O NAČINU IZRAČUNA I VISINAMA SASTAVNICA ZA IZRAČUN POSEBNOG POREZA NA MOTORNA VOZILA","Možete li pojasniti zašto se porez na luksuz (prema nabavnoj cijeni) odnosi samo na automobile sa unutrašnjim sagorijevanjem ali ne i na električne? Automobil ne prestaje biti luksuzan ako ima drukčije pogonsko gorivo - ovo je vrlo nekonzistentan pristup u oporezivanju - za skuplje automobile je to u razini penalizacije. Također ako je odluka da se luksuz oporezuje/penalizira i to vrlo rapidno zašto se onda ne uvede obvezno pravilo i usudio bih se reći i pozitivan primjer da državni/lokalni dužnosnici ne smiju koristiti vozila koja ulaze u razred luksuznih automobila - kad već poreznom politikom de facto sprječavate kupnju takvih istih automobila građanima Hrvatske? Licemjerje je riječ koja pada na pamet - poruka populaciji je vi ne možete ali mi možemo.","Nije prihvaćen","Člankom 5. stavkom 2. Zakona o posebnom porezu na motorna vozila propisano je da, motorna vozila koja se isključivo pokreću na električni pogon, motorna vozila čija je emisija ugljičnog dioksida (CO2) 0 grama po kilometru te motorna vozila proizvedena prije 30 i više godina koja su sukladno posebnim propisima razvrstana u kategoriju starodobnih (oldtimer) vozila nisu predmet oporezivanja. \nDakle, radi se o zakonskom uređenju koje se ne može mijenjati uredbom."]
[4,"ROBERT ANTONČIĆ","UREDBU O NAČINU IZRAČUNA I VISINAMA SASTAVNICA ZA IZRAČUN POSEBNOG POREZA NA MOTORNA VOZILA","Ne raspolažem svim izvorima, ali ću ugrubo predstaviti svoj prijedlog i pogled na tematiku  na temelju raspoloživih izvora, a koji bi, uvjeren sam, mogao pozitivno utjecati na dinamiku tržišta i porezne prihode države.\nPrema podacima do kojih sam uspio doći, u HR se godišnje potroši oko 2,5 mlrd litara goriva u vrijednosti oko 22,5 mlrd. HRK\n- Gruba procjena je da 2/3 te količne potroše osobna vozila\n- Time dobijemo grubu računicu da svaki automobil godišnje potroši nešto manje od 1000 litara goriva ili 80 litara mjesečno\no Primjenom posebnog poreza na kompletan vozni park smanjilo bi se porezno opterećenje na nabavu vozila i time olakšalo potrošačima da dođu do željenih vozila\no Istovremeno, možemo očekivati da bi se:\n ubrzala obnova voznog parka\n povećao broj vozila u prometu\n povećali prihodi cjelokupne prateće industrije koja ima prihode od prodaje i održavanja vozila\n paralelno s time, povećali bi se porezni prihodi države\n- Prihod države na tom prometu gorivima je oko 13,5 mlrd HRK godišnje na bazi kalkulacije da trošarine i PDV obuhvaćaju 60% maloprodajne cijene litre benzinskog i dizelskog goriva\no PDV u iznosu od 4,5 mlrd HRK ili 1,8 kn po litri potrošenog goriva\no Trošarine u iznosu od 9 mlrd HRK ili 3,6 kn po litri potrošenog goriva\nIstovremeno, Hrvatska trenutno ima oko 1,725 milijuna osobnih vozila  prosječne starosti od 13 godina\n- Svake godine po sadašnjem sistemu bez negativnog utjecaja COVID-a bi se po prvi puta registriralo oko 140.000 vozila  od čega 60.000 novih (oko 40.000 ih ostaje u HR, a oko 20.000 je odlazilo u reexport) i 80.000 rabljenih prosječne starosti oko 7 godina\n- Nemam točnu informaciju koji je prihod države od posebnog poreza za motorna vozila, ali pretpostaviti ću da je:\no 10000 kn po novom vozilu\no 6000 kn po rabljenom vozilu\no Na bazi toga država uprihodi godišnje\n 600m HRK na novim vozilima\n• Povrat je oko 150m HRK na onih 20.000 vozila koje završe u reeksportu\n• Neto 450m HRK\n 80.000 x 6000 = 480m HRK na unosu rabljenih vozila\no GODIŠNJI SVEUKUPNI PRIHOD NA PPMV-U = 930m HRK godišnje\n- Ako su prihodi manji\no 6000kn po novom vozilu\no 4000kn po rabljenom vozilu\n Godišnji prihod države je 360m HRK umanjeno za 90m HRK reeksporta = 270m HRK za nova vozila\n 320m HRK za rabljena vozila\n SVEUKUPNO 590m HRK\n- 930m HRK je 10,3% od Prihoda od trošarina na gorivo\n- 590m HRK je 6,55% od Prihoda na trošarine na gorivo\nMoj prijedlog je sljedeći:\n- Deregulirajte unos vozila na način da:\no Ukinete sve naknade za Euro 6, hibridna i električna vozila (nova i rabljena koja mogu pozitivno utjecati na pomlađivanje voznog parka)\no Starodobna vozila ostaju kao i do sada bez naknade jer imaju zanemarivi udio u ukupnom voznom parku, ne koriste se intenzivno i kao takva nemaju veliki negativan utjecaj na okoliš iako zagađuju značajno više od modernih automobila, ali pozitivno pridonose tehničkoj kulturi i turističkoj ponudi Hrvatske\no Destimulirajte unos vozila Euro 5 i niže od toga (Euro 4, Euro 3, Euro 2 i Euro 1) na način da se PPMV obračunava po jednostavnoj tarifi od 10% od kataloške vrijednosti vozila po Eurotaxu bez ulaženja dublje u snagu, potrošnju ili emisiju CO2\n Svako vozilo koje se unese u državu je potrošač i pridonosi prihodima realnog sektora, a time i države te stoga nije racionalno ograničavati bilo kojeg građanina od kupovine istog\n Hrvatska je po gustoći voznog parka značajno ispod prosjeka EU  sa 406 vozila na 1000 stanovnika što je 10% ispod prosjeka Europe i 30% ispod prosjeka EU\n Više vozila na cestama znaći veće prihode \n• Bankama\n• Osiguravateljima\n• Stanicama za tehnički pregled\n• Servisima, praonicama i svim uslugama koje prate eksploataciju vozila\n• Trgovcima rezervnim dijelovima \n• Konačno i državi\n- Očekivani prihod od PPMV-a na vozilima od Euro 5 naniže bi bio \n- Podizanje trošarine za gorivo za 3,6kn po litri na 3,80kn\no Novih 500m HRK na bazi potrošnje goriva bez značajnog rasta voznog parka\no PPMV na unos vozila 113m HRK (simulacija na bazi 500€ naplaćenog PPMV-a po vozilu prosječne vrijednosti 5000€) na bazi 30.000 unešenih vozila godišnje\no Neto prihodi od nove trošarine – 613m HRK\no Očekivani rast potrošnje goriva – 5% godišnje ili 125m litara nove potrošnje\n Novi prihod države 125m litara x 5,6kn po litri prihoda na gorivu\n 700m HRK novih poreznih Prihoda\no UKUPNO 1,313mlrd HRK prihoda od posebnih poreza na vozila\n 15% ostvarenog Prihoda se preusmjerava na poticaje\n 197m HRK budget za poticaje\nPOTICAJI\n- Električna vozila – bez naknade PPMV-A\no Za pravne osobe – priznavanje troška 100% kao za N1 vozila\no Za fizičke i pravne osobe - stopa PDV-a 13% kod nabave vozila maksimalne vrijednosti od 600.000 kn bez PDV-a\nZaključak\nU svim europskim državama automobilska branša je generator ekonomske aktivnosti pa tako i u Hrvatskoj. Tokom dugog niza proteklih godina rast automobilske branše je bio znatno ograničen velikim poreznim nametima i nestabilnim zakonskim okvirom.\nHrvatskoj treba aktiviranje potrošnje na svim razinama pa tako i vezano uz prodaju i eksploataciju automobila. Trenutni zakonski okvir je destimulativan za kupovinu vozila i time država, iako ostvari značajne prihode, sebe uskraćuje za značajan dio nerealiziranih prihoda koji bi bili ostvareni većih brojem vozila u prometu. Umjesto toga za potrošače, a i za državu bi bilo značajno prihvatljivije rješenje obračuna posebnog poreza kroz dodatnu komponentu trošarine na potrošeno gorivo umjesto na sadašnji način kojim se opterećuje kupovina novih i rabljenih vozila.  \nPrema okvirnoj kalkulaciji iz ovog materijala pričamo o oko 380m HRK godišnje po minimalnom scenariju do 720m HRK po maksimalnom scenariju.\nDio novoostvarenih prihoda bi mogao biti preraspoređen za poticaje kojima bi se stimulirala kupovina električnih vozila i neki drugi projekti kojima bi se moglo pozitivno utjecati na transformaciju voznog parka prema modernijoj i ekološki prihvatljivijoj strukturi.","Nije prihvaćen","Komentari i prijedlozi se uglavnom ne odnose na predmet uređenja ovoga propisa, odnosno način izračuna i visine sastavnica za izračun posebnog poreza na motorna vozila (PPMV-a) na predmete oporezivanja koji su kao i postupak utvrđivanja posebnog poreza propisani Zakonom o posebnom porezu na motorna vozila.\n\nU vezi s komentarima koji bi se mogli podvesti pod doseg ovog Prijedloga, riječ je o komentarima koji su po svom sadržaju u suprotnosti s praksom Suda EU u području oporezivanja motornih vozila registracijskim porezom."]
[5,"Domagoj Markovina ","UREDBU O NAČINU IZRAČUNA I VISINAMA SASTAVNICA ZA IZRAČUN POSEBNOG POREZA NA MOTORNA VOZILA","Neovisno o prijedlogu usklađivanja sa WLTP izračunom CO2 postoji potpuni nesrazmjer između oprezivanja CO2 emisija vozila na benzin u odnosu na dizel. Dokazano je više puta da sva Euro 1,2,3,4, 5, pa čak i najnovija Euro 6 dizel vozila izbacuju puno više NOx, a starija još k tome i puno više čestica čađe - ako pogledate zabrane u npr. Njemačkoj, Francuskoj, za ulazak u gradove Euro 5 dizeli ne smiju ući, dok puno striji Euro 3 benzinci smiju, pogotovo ako imaju ugrađen auto plin. Treba značajno smanjiti \"težine\" grama CO2 za benzince i ako treba, to kompenzirati na strani dizelaša. Također dokazano je da benzinci na plin imaju 10-15% manje emisije CO2 u odnosu na benzin, dok im je NOx i čađa zanemariva. Kod nas se to pri unosu ne uzima u obzir, nego se još dodatno oporezuju kako godišnjim porezom na ceste tako i besmislenom i vrlo skupom regulativom glede atesta. Sve u svemu više bismo napravili na kvaliteti zraka ako bismo maknuli sa ceste prastare dizelaše stare dvadeset i više godina bez ikakvih katalizatora jer je količina emisija, prije svega čestica koja su vrlo opasna za starije i djecu, u odnosu na novije nekoliko redova veličina veća...ljudi koji voze te prastare automobile ne mogu si priuštiti ništa novo makar i bez davanja i njima treba dati mogućnost da nabave rabljeno vozilo, ali novije i to bez penalizacije koju imamo sada. To će imati višestruko veći efekt na kvalitetu zraka i smanjenje emisija nego \"elitističko\" raspravljanje o drugoj decimali emisija novih...Čiju mi to auto industriju štitimo?","Nije prihvaćen","Primjedbe i prijedlozi se ne odnose na područje uređenja ovog propisa, već na druge propise koji se odnose na motorna vozila."]