{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":9,"n_cols":6,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Obrazac Prethodne procjene za Nacrt prijedloga Zakona o prestanku važenja Zakona o sustavu obrane od tuče"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Sunčana Pešak, Hrvatski savez udruga ekoloških proizvođača","PRILOG 1.","Ukidanje protugradne obrane najviše pogađa mala obiteljska gospodarstva koja ne mogu uložiti u mreže od tuče niti imaju mogućnost osiguranja usjeva. neprihvatljivo je da ova studija to zanemaruje. Potrebno je brojčano prikazati kolika je točno učinkovitost protugradne obrane kroz nezavisno istraživanje čiji bi nositelj trebao biti Geofizički zavod PMF-a i prikazati u brojkama koliki je iznos šteta od tuče i za koliko se one mogu smanjiti protugradnom obranom.","Nije prihvaćen","U okviru Programa Ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. godine raspoloživa su znatna financijska sredstva za povećanje otpornosti poljoprivrednih gospodarstava na klimatske promjene, prilagodbu poljoprivrednih gospodarstava na prirodne nepogode i nepogodne klimatske događaje kao i sredstva za osiguranje usjeva, životinja I biljaka od gubitaka godišnje proizvodnje uzrokovanih prirodnim nepogodama.\nKonkretno, u okviru M4 Programa ruralnog razvoja podmjere 4.1. Potpora ulaganja u poljoprivredna gospodarstva raspoloživa su značajna financijska sredstva za restrukturiranje, modernizaciju i povećanje konkurentnosti poljoprivrednih gospodarstava što uključuje i sufinanciranje protugradnih mreža na gosposdarstvima kao najpouzdanije zaštite nasada od tuče u iznosu od 50 % do 70 % investicije. U okviru M17 Programa ruralnog razvoja, podmjera 17.1 omogućava sufinanciranje 70 % prihvatljive premije osiguranja poljoprivrednim proizvođačima."]
[2,"Josip Filipović","PRILOG 1.","Nisu ispunjeni zakonski preduvjeti za ovaj prijedlog.\n\nOvdje se predlaže ukidanje sustava obrane od tuče, odnosno Zakona o sustavu OT.\n \nMeđutim, kako je već netko napisao, po postojećem Zakonu (članci 3.3 i 4.1) za procjenu efikasnosti i isplativosti sustava potreban je znanstveno-statistički pristup proveden po pravilima struke, te međunarodna recenzija od strane istaknutih stručnjaka. Predlagatelj kao temelj za svoj prijedlog ukidanja sustava navodi rad pod nazivom „Analiza sustava obrane od tuče – Izvješće i mišljenje o opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuče u Republici Hrvatskoj“ iz srpnja 2018. godine. \nTo je zapravo rad čelnice Državnog hidrometeorološkog zavoda i par njenih istomišljenika, a ne stručnjaka iz obrane od tuče (njih u tom istom Zavodu ima dosta, ali im je zabranjeno istupati u javnosti, isključeni su zadnjih 15-20 godina iz izrade stručnih materijala koji se o problematici obrane od tuče šalju nadležnim institucijama i u opasnosti su na radnom mjestu ako govore istinu). Rad je pun tendencioznih paušalnih tvrdnji i nema značajke znanstveno-statističke studije, niti je prošao međunarodnu recenziju. U njemu su izostavljeni od spomena brojni znanstveni i stručni radovi, svjetski i hrvatski, brojne konferencije o obrani od tuče održane po svijetu, a u najnovije vrijeme velika ulaganja i unaprjeđenja obrane od tuče u susjednim zemljama. Sve su to argumenti koji daju afirmativnu sliku o obrani od tuče. No, u ovom radu predstavljeni su i (pre)naglašeni samo oni koji osporavaju obranu od tuče. Je li to znanstveni pristup temi? Ovakav rad ne zadovoljava ni osnovne kriterije znanstvenog poštenja i etike. \nAutori rada, svjesni njegove neobjektivnosti i manjkavosti, znaju da ne mogu pribaviti međunarodnu recenziju. Iz jednostavnog razloga: u njemu se recikliraju krivotvorene teze bivšeg ravnatelja DHMZ-a Branka Gele, teze koje je još u travnju 2003. godine argumentirano osporio Geofizički odsjek PMF-a Sveučilišta u Zagrebu, krovna znanstvena institucija iz područja meteorologije, u predmetu „Mišljenje struke o obrani od tuče (OT)“ iz pera prof. dr. sc. Marijana Heraka.","Nije prihvaćen","Sustav obrane od tuče reguliran je Zakonom o sustavu obrane od tuče („Narodne novine“, broj 53/01 i 55/07) i pripadajućim pravilnicima. Ministarstvo poljoprivrede je nadležno za nadzor nad provođenjem Zakona, a Državni hidrometeorološki zavod, temeljem članka 5. stavka 1. Zakona obavlja poslove iz članka 3. ovoga Zakona koji obuhvaćaju poslove istraživanja obrane od tuče i poslove operativne obrane od tuče. \nSlijedom toga, Državni hidrometeorološki zavod je izradio Analizu sustava obrane od tuče - Izvješće i mišljenje o opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuče u Republici Hrvatskoj iz srpnja 2018. godine.\nPrema zaključku Analize sustava obrane od tuče provedene aktivnosti i analize nedvosmisleno pokazuju da operativna obrana od tuče na sadašnjoj operativnoj, tehnološkoj i stručnoj razini nije svrsishodna za operativnu primjenu, pogotovo ne na razini financiranja iz Državnog proračuna i u operativnoj nadležnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda. Sustav je dvojben u svojem statusu kao djelatnost koja nema čvrste temelje u znanosti, bez jasnih pokazatelja učinkovitosti i isplativosti te kao djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku.\nPreporuke Svjetske meteorološke organizacije te međunarodne znanstvene i stručne zajednice su de se zaštita poljoprivrednih dobara od tuče učinkovito rješava fizičkom zaštitom u vidu zaštitnih mreža ili sustavom osiguranja prihvatljivom širem krugu korisnika.\nPitanje obrane od tuče ne dotiče se samo poljoprivrede već cijele zajednice, jer država troši novac svih poreznih obveznika na nešto što nema znanstvene osnove, nema dokaze uspješnosti i isplativosti i bez kontrole djeluje na vrlo složen prirodni sustav s nepoznatim učincima na okoliš."]
[3,"ZORISLAV GERBER","PRILOG 1.",{"$cut":{"chars":17827,"head":"1. Koji je motiv da se posljednjih 20 godina postupno uništava obrana od tuče (OT) u RH u okviru Državnog hidrometeorološkog Zavoda (DHMZ) – privatizacija, osiguranje, postavljanje mreža ili nešto drugo ?. \nTekst koji je predan ministarstvu poljoprivrede u prilogu daje zbirni izvještaj o svim štetama, pa i štetama od tuče za sve županije, a dobro je poznato da se OT provodi samo na području županija između Save i Drave, od Sutle do Dunava (u Zakonu o OT nigdje ne stoji da se i druge županije ne mogu uključiti u postojeći sistem OT). Ravnateljica se pohvalila s ovogodišnjim uspjehom – povučene su rakete s terena, odnosno ukinuta raketna obrana od tuče. Ministrica poljoprivrede je, temeljem Analize koju su izradili „stručnjaci DHMZ-a“, dala suglasnost da se „u 2020. godini obrana od tuče provodi samo prizemnim generatorima“.\nČlanak 4., stavak (2) Zakona o sustavu obrane od tuče – Odluku o prestanku operativnog djelovanja obrane od tuče donosi Hrvatski sabor. \nOvo nije jedini primjer krajnjeg prezira prema Zakonu od Ministarstva koje je zaduženo za nadzor i od ravnatelja DHMZ-a zaduženog za provođenje Zakona o sustavu obrane od tuče.\n2. Svi tekstovi vezani uz OT koji su slani nadležnim institucijama su potpisivani od djelatnika DHMZ-a (Picek, Tutiš. Pandžić, Kirigin, Čačić i drugi ) koji nisu nikada radili u OT (svi su oni doktori nauka, ali nigdje se ne spominje dr Počakal koji je radio u toj službi i u njoj stekao doktorat na temu OT)\n3. Dio DHMZ se financirao od OT, pa je čudno da si oni sami „režu granu na kojoj sjede“\nSve je krenulo oko 2000. godine kada je zajednički račun DHMZ-a u koji se uplačivao novac iz proračuna podijeljen, tako da OT ima poseban svoj račun, pa se nije mogao novac „posuđivati“ unutar DHMZ-a za druge službe. Od 2000. godine ravnatelji DHMZ-a različitim organizacijskim i financijskim manevrima kontinuirano otežavaju, uprkos Zakonu, rad obrane od tuče. Smanjuje se broj službenika, smanjuju se ili se nenamjenski troše financijska sredstva, oprema zastarijeva, sustav veza i ostala oprema loše se održava i ne obnavlja i tako dalje. U skladu s navedenim i učinkovitost sustava pada, a to onda postaje argument za njeno ukidanje. Vidi se iz tablice zavodske „analize“ da se u posljednjih desetak godina novac iz proračuna smanjio od 16 na 8 miliona kuna (veliki novac u odnosu sam DHMZ koji ove godine dobiva oko 230 milijuna kuna).\n\nNjihov zaključak je da treba ukinuti OT, jer ne pokazuje učinkovitost svoga rada\n\n Koji su kriteriji da se pokaže učinkovitost OT u gore navedenim devastiranim uvjetima rada ?\n\nGodinama imamo suše i poplave koje donose velike štete, a novci iz proračuna se uplačuju Hrvatskim vodama, Vodoprivredi i ostalima koji su zaduženi za obranu od poplava, a također i rješavanje sistema navodnjavanja obradivih površina koje su izložene čestim sušama. Dovoljno sam mator da se sjećam da se još prije 60 godina planirala izgradnja kanala Dunav – Sava koji do danas nije napravljen. To znači da i njih treba ukinuti.\nSeizmološka služba zbog još uvijek nepoznavanja tektonike same Zemlje nemože predvidjeti zemljotrese (gdje će oni biti, koje jačine i trajanja), nego nas samo izvještava o tome da se on dogodio. To znači da i njih treba ukinuti.\nSlično i sama sinoptika (prognoza vremena) u okviru DHMZ-a u nekim složenim kaotičnim vremenskim situacijama atmosfere prognozira djelomićno točno ili krivo vrijeme u narednom periodu, pa nitko zbog toga nije izgubio glavu. To znači da i njih treba ukinuti. \nŠto se odnosi na samu operativnu OT u zadnjih 27 godina najviše odstupaju situacije s prognozom bez nestabilnosti, a konvektivni olujni procesi toga dana budu zabilježeni na branjenom području unutar dometa od 100 km, s obzirom na radar RC - Puntijarka (9,9% slučajeva) i dometa većeg od 100 km, (s obzirom na isti radar) – konvekcija zabilježena u Sloveniji, Gorskom Kotaru, BiH, Mađarskoj, ali i na istočnom branjenom području (19,2 % slučajeva), za razliku od najave velike vjerojatnosti za nestabilnosti, a u stvari radarske vedrine tijekom cijelog perioda (5% slučajeva). Treba naglasiti da i jedan „krivo“ pr"}},"Nije prihvaćen","Sustav obrane od tuče reguliran je Zakonom o sustavu obrane od tuče („Narodne novine“, broj 53/01 i 55/07) i pripadajućim pravilnicima. Ministarstvo poljoprivrede je nadležno za nadzor nad provođenjem Zakona. Državni hidrometeorološki zavod, temeljem članka 5. stavka 1. Zakona obavlja poslove iz članka 3. ovoga Zakona koji obuhvaćaju poslove istraživanja obrane od tuče i poslove operativne obrane od tuče. \nSlijedom toga, Državni hidrometeorološki zavod je izradio Analizu sustava obrane od tuče - Izvješće i mišljenje o opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuče u Republici Hrvatskoj iz srpnja 2018. godine.\nPrema zaključku Analize sustava obrane od tuče provedene aktivnosti i analize nedvosmisleno pokazuju da operativna obrana od tuče na sadašnjoj operativnoj, tehnološkoj i stručnoj razini nije svrsishodna za operativnu primjenu, pogotovo ne na razini financiranja iz Državnog proračuna i u operativnoj nadležnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda. Sustav je dvojben u svojem statusu kao djelatnost koja nema čvrste temelje u znanosti, bez jasnih pokazatelja učinkovitosti i isplativosti te kao djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku.\nPreporuke Svjetske meteorološke organizacije te međunarodne znanstvene i stručne zajednice su de se zaštita poljoprivrednih dobara od tuče učinkovito rješava fizičkom zaštitom u vidu zaštitnih mreža ili sustavom osiguranja prihvatljivom širem krugu korisnika.\nPitanje obrane od tuče ne dotiče se samo poljoprivrede već cijele zajednice, jer država troši novac svih poreznih obveznika na nešto što nema znanstvene osnove, nema dokaze uspješnosti i isplativosti i bez kontrole djeluje na vrlo složen prirodni sustav s nepoznatim učincima na okoliš.\n\nSustav obrane od tuče sukladno Zakonu financira se sredstvima iz Državnog Proračuna, sredstvima proračuna županija sa branjenog područja te proračunskim sredstvima Grada Zagreba.\nZa operativnu provedbu sustava obrane od tuče Državni hidrometeorološki zavod na godišnjoj razini utroši između 15 i 23 milijuna kn.\nOd ukupno 13 županija na čijem teritoriju djeluje operativni sustav obrane od tuče samo tri nisu bile u sudskom sporu, odnosno nemaju dugovanja u odnosu na financiranje sustava obrane od tuče prema Državnom hidrometeorološkom zavodu.\n\nVećina zemalja Europske unije financijska sredstva za obranu od tuče usmjerava na sustav osiguranja usjeva, a gdje je moguće, poljoprivredne kulture zaštićuju se mrežama.\nU nekim se zemljama EU na temelju privatne inicijative i privatnog ili lokalnog financiranja te putem udruga obavlja operativna obrana od tuče i to na ograničenom području, bez državnog financiranja. \n\nMinistarstvo poljoprivrede kao tijelo nadležno za nadzor nad provedbom Zakona o sustavu obrane od tuče, a na inicijativu Državnog hidrometeorološkog zavoda kao tijela nadležnog za operativnu provedbu Zakona, organiziralo je i provelo komunikaciju svih dionika uključenih u provedbu i/ili korištenje sustava obrane od tuče.\nPo završetku konzultacija Ministarstva poljoprivrede s Državnim hidrometeorološkim zavodom, Hrvatskom zajednicom županija, Ministarstvom gospodarstva i održivog razvoja, Hrvatskom poljoprivrednom komorom te Hrvatskom gospodarskom komorom donesen je zaključak o ukidanju postojećeg sustava obrane od tuče.\n\nU procesu ukidanja postojećeg sustava obrane od tuče posebno se uzima u obzir činjenica da su kroz Program ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. osigurana značajna financijska sredstva za ulaganje u fizičku imovinu (Mjera 4), uključujući izgradnju ili nadogradnju sustava obrane od tuče na gospodarstvima, a posebno je naglašeno ulaganje u Osiguranje usjeva, životinja i biljaka u okviru podmjere 17.1.\nSamo ukidanje sustava obrane od tuče pratit će i dio dodatnih kompenzirajućih aktivnosti Ministarstva poljoprivrede usmjerenih ka dodatnom proširenju i iskorištenju mjera iz Programa ruralnog razvoja namijenjenih ulaganju u sustave obrane od tuče na poljoprivrednim gospodarstvima, ulaganje u osiguranje imovine od ove prirodne nepogode te u dodatne edukacije poljoprivrednika usmjerene promjenama poljoprivredne prakse s ciljem prilagodbe klimatskim promjenama i smanjenju negativnog utjecaja tih promjena na svako pojedino poljoprivredno gospodarstvo."]
[4,"Marija Keber","PRILOG 1.","Meni je jasno da se želi uništiti sve male ljude koji rade na poljoprivredi. Za svoj vrt si ne mogu priuštiti nikakvu mrežu protiv tuče niti imam novca za osiguranje, a i da imam što mi to vrijedi kad ne bih imala svoje povrće i voće. Samo vi ukidajte sve ono što koristi malom čovjeku da preživi. I onda se čudimo kad uvozimo češnjak iz Kine, a političari govore da hrvatska poljoprivreda treba biti sama sebi dovoljna. Stotine milijuna kuna se troši na skupe aute, a za korisne stvari nikad nema novca.","Nije prihvaćen","U procesu ukidanja postojećeg sustava obrane od tuče posebno se void računa o činjenici da su u okviru Programa Ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. godine raspoloživa su znatna financijska sredstva za povećanje otpornosti poljoprivrednih gospodarstava na klimatske promjene, prilagodbu poljoprivrednih gospodarstava na prirodne nepogode i nepogodne klimatske događaje kao i sredstva za osiguranje usjeva, životinja I biljaka od gubitaka godišnje proizvodnje uzrokovanih prirodnim nepogodama.\nKonkretno, u okviru M4 Programa ruralnog razvoja podmjere 4.1. Potpora ulaganja u poljoprivredna gospodarstva raspoloživa su značajna financijska sredstva za restrukturiranje, modernizaciju i povećanje konkurentnosti poljoprivrednih gospodarstava što uključuje i sufinanciranje protugradnih mreža na gosposdarstvima kao najpouzdanije zaštite nasada od tuče u iznosu od 50 % do 70 % investicije. U okviru M17 Programa ruralnog razvoja, podmjera 17.1 omogućava sufinanciranje 70 % prihvatljive premije osiguranja poljoprivrednim proizvođačima."]
[5,"BOŽIDAR JUREKOVIĆ","PRILOG 1.","Što se tiće ovog prijedloga, kao običan građanin moram napisati nekoliko rečenica. Koliko god to zvučalo kao kliše, ali očito je da oni koji odlučuju, koji žive u gradu, koji imaju dobre plače tamo u ministarstvima i DHMZ-u, ne znaju što je to život na selu. Kada ih se sluša u medijima sve se svodi na osiguranje kao zamjenu za obranu od tuče. Ti koji o tome govore trebali bi proživjeti godinu dana na selu, raditi vrt i možda još nešto malo uz to. Naravno to nitko neće osigurati jer se ne isplati. A tom čuvjeku je to možda komadić zemlje koji ga hrani barem preko ljeta. Kada mu tuča uništi to on nema ništa. Niti jednu salatu, niti kilo rajčice ili paprike. Nekome je to puno. Očito je da će se time uništiti malog čovjeka, onu malu trunku njegovog truda i znoja koji ostavi na svom vrtu da bi sebi i djetetu priuštio malo zdravog povrća. Klima se mijenja i očito je kako se pojavljuju sve veća nevremena gdje sve češće dolazi i do pojave tuče. Klima se nije promjenila zbog utjecaja obrane od tuče. A kada bez obrane od tuče sada dođe takvo nevrijeme štete i posljedice biti će sve veće. Ne znam kome to nije jasno. Naravno onima koji o tome odlučuju ionako je svejedno. nemaju ništa svoje, a i to što imaju, lako će nadoknaditi eventualnu štetu pošto imaju daleko veća primanja od ljudi koji žive u ruralnim krajevima. Štete koje će nastajati neće biti samo u poljoprivredi. I to će se opet svaliti na teret sirotinje koje ima dosta ali ih oni gore ne vide. Zašto ti koji o tome odlučuju ne prođu malo selima ove naše države, pa da vide kako ljudi žive. Možda bi shvatili da je nekoliko milijuna kuna troška države, za istu sitnica a nekome može tuča prouzročiti štetu koja možda nije velika ali malom čuvjeku je velika. Naravno, ne očekujem da će se išta dobro napraviti za malog čuvjeka. Žalosno. Sramite se.","Nije prihvaćen","Sustav obrane od tuče reguliran je Zakonom o sustavu obrane od tuče („Narodne novine“, broj 53/01 i 55/07) i pripadajućim pravilnicima. Ministarstvo poljoprivrede je nadležno za nadzor nad provođenjem Zakona. Državni hidrometeorološki zavod, temeljem članka 5. stavka 1. Zakona obavlja poslove iz članka 3. ovoga Zakona koji obuhvaćaju poslove istraživanja obrane od tuče i poslove operativne obrane od tuče. \nSlijedom toga, Državni hidrometeorološki zavod je izradio Analizu sustava obrane od tuče - Izvješće i mišljenje o opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuče u Republici Hrvatskoj iz srpnja 2018. godine.\nPrema zaključku Analize sustava obrane od tuče provedene aktivnosti i analize nedvosmisleno pokazuju da operativna obrana od tuče na sadašnjoj operativnoj, tehnološkoj i stručnoj razini nije svrsishodna za operativnu primjenu, pogotovo ne na razini financiranja iz Državnog proračuna i u operativnoj nadležnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda. Sustav je dvojben u svojem statusu kao djelatnost koja nema čvrste temelje u znanosti, bez jasnih pokazatelja učinkovitosti i isplativosti te kao djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku.\nPreporuke Svjetske meteorološke organizacije te međunarodne znanstvene i stručne zajednice su de se zaštita poljoprivrednih dobara od tuče učinkovito rješava fizičkom zaštitom u vidu zaštitnih mreža ili sustavom osiguranja prihvatljivom širem krugu korisnika.\nPitanje obrane od tuče ne dotiče se samo poljoprivrede već cijele zajednice, jer država troši novac svih poreznih obveznika na nešto što nema znanstvene osnove, nema dokaze uspješnosti i isplativosti i bez kontrole djeluje na vrlo složen prirodni sustav s nepoznatim učincima na okoliš.\n\nSustav obrane od tuče sukladno Zakonu financira se sredstvima iz Državnog Proračuna, sredstvima proračuna županija sa branjenog područja te proračunskim sredstvima Grada Zagreba.\nZa operativnu provedbu sustava obrane od tuče Državni hidrometeorološki zavod na godišnjoj razini utroši između 15 i 23 milijuna kn.\nOd ukupno 13 županija na čijem teritoriju djeluje operativni sustav obrane od tuče samo tri nisu bile u sudskom sporu, odnosno nemaju dugovanja u odnosu na financiranje sustava obrane od tuče prema Državnom hidrometeorološkom zavodu.\n\nVećina zemalja Europske unije financijska sredstva za obranu od tuče usmjerava na sustav osiguranja usjeva, a gdje je moguće, poljoprivredne kulture zaštićuju se mrežama.\nU nekim se zemljama EU na temelju privatne inicijative i privatnog ili lokalnog financiranja te putem udruga obavlja operativna obrana od tuče i to na ograničenom području, bez državnog financiranja. \n\nMinistarstvo poljoprivrede kao tijelo nadležno za nadzor nad provedbom Zakona o sustavu obrane od tuče, a na inicijativu Državnog hidrometeorološkog zavoda kao tijela nadležnog za operativnu provedbu Zakona, organiziralo je i provelo komunikaciju svih dionika uključenih u provedbu i/ili korištenje sustava obrane od tuče.\nPo završetku konzultacija Ministarstva poljoprivrede s Državnim hidrometeorološkim zavodom, Hrvatskom zajednicom županija, Ministarstvom gospodarstva i održivog razvoja, Hrvatskom poljoprivrednom komorom te Hrvatskom gospodarskom komorom donesen je zaključak o ukidanju postojećeg sustava obrane od tuče.\n\nU procesu ukidanja postojećeg sustava obrane od tuče posebno se uzima u obzir činjenica da su kroz Program ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. osigurana značajna financijska sredstva za ulaganje u fizičku imovinu (Mjera 4), uključujući izgradnju ili nadogradnju sustava obrane od tuče na gospodarstvima, a posebno je naglašeno ulaganje u Osiguranje usjeva, životinja i biljaka u okviru podmjere 17.1.\nKonkretno, u okviru M4 Programa ruralnog razvoja podmjere 4.1. Potpora ulaganja u poljoprivredna gospodarstva raspoloživa su značajna financijska sredstva za restrukturiranje, modernizaciju i povećanje konkurentnosti poljoprivrednih gospodarstava što uključuje i sufinanciranje protugradnih mreža na gosposdarstvima kao najpouzdanije zaštite nasada od tuče u iznosu od 50 % do 70 % investicije. U okviru M17 Programa ruralnog razvoja, podmjera 17.1 omogućava sufinanciranje 70 % prihvatljive premije osiguranja poljoprivrednim proizvođačima.\nSamo ukidanje sustava obrane od tuče pratit će i dio dodatnih kompenzirajućih aktivnosti Ministarstva poljoprivrede usmjerenih ka dodatnom proširenju i iskorištenju mjera iz Programa ruralnog razvoja namijenjenih ulaganju u sustave obrane od tuče na poljoprivrednim gospodarstvima, ulaganje u osiguranje imovine od ove prirodne nepogode te u dodatne edukacije poljoprivrednika usmjerene promjenama poljoprivredne prakse s ciljem prilagodbe klimatskim promjenama i smanjenju negativnog utjecaja tih promjena na svako pojedino poljoprivredno gospodarstvo."]
[6,"Zorislav Šubarić","PRILOG 1.","2.1.  Što je problem koji zahtjeva izradu ili promjenu zakonodavstva?\nZakonom o sustavu obrane od tuče (NN 53/01), članak 2., stavak (2) propisano je „ proširenje u odnosu na sadašnje prioritete odredit će Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva u suradnji s lokalnom samoupravnom“. U proteklih 20 godina Ministarstvo poljoprivrede nije pokrenulo postupak proširenja branjenog područja premda postoji interes u županijama izvan branjenog područja, posebno u Istarskoj i Dubrovačko-neretvanskoj županiji. \nAnalizom postojećeg stanja nije mogla biti utvrđena „neopravdanost djelovanja obrane od tuče, neučinkovitost i neisplativost sustava obrane od tuče“. \n „Stručno mišljenje Državnog hidrometeorološkog zavoda“ ne daje niti jedan stručni, niti znanstveni dokaz da je obrana od tuče „neučinkovita i neisplativa“. Svjetska meteorološka organizacija, a posebno međunarodna znanstvena i stručna zajednica nemaju pojma da „postojeći zakonodavni okvir nema uporište u znanosti“ (što god to u biti značilo) pa tako o tome nemaju niti mogu imati neko mišljenje.\nObrana od tuče ima znanstveno utemeljenje u znanstvenim i stručnim radovima Irving-a Langmuir-a, nobelovca. Francuska je prva, 1954 godine, primijenila te znanstvene spoznaje u operativnom programu obrane od tuče. U Hrvatskoj se obrana od tuče uspješno provodi od 1956 godine. Putem interneta jednostavno je dostupno niz znanstvenih i stručnih radova koji se bave metodama obrane od tuče i njihovom učinkovitošću i isplativosti. Među tim radovima ima i radova naših znanstvenika i stručnjaka koji nedvojbeno dokazuju učinkovitost i isplativost obrane od tuče neovisno od našeg „zakonodavnog okvira“. \nTvrdnja da „održavanje sustava županijama s branjenog područja je značajno financijsko opterećenje“ je dana bez ikakve analize i dokaza. S druge strane obrana od tuče na terenu uživa punu podršku od strane poljoprivrednika i ostalih subjekata povezanih s poljoprivrednom proizvodnjom.\nPostojeći sustav obrane od tuče nije problematičan ni sa stajališta zaštite okoliša obzirom na to da se atmosfera kontrolirano zasijava srebrenim jodidom. Maksimalna količina koji bi se mogla (većinom je vjetar raznese) nataložiti na tlu je 2,5 grama po hektaru što je daleko od mjerljivih koncentracija, pogotovo daleko od koncentracija koje bi mogle imati bilo kakav ekološki učinak.\n Tuča je jedna od prirodnih nepogoda koja redovito svake godine pogađa poljoprivrednu proizvodnju. U razdoblju od 1996 do 2006 godine, prema podacima Ministarstva financija raspodjela šteta u poljoprivredi od elementarnih nepogoda je sljedeća: suša 33%, tuča 27%, poplave 13%, mraz 11% te ostalo (u koje spadaju požari, voluharice i tome sl.) 16%. Prosječno godišnji, za navedeno razdoblje, iznos štete od tuče bio je 310,292.065,00 kuna, s tim da je prosječna šteta od tuče po hektaru obrađene poljoprivredne površine na branjenom području iznosila 243 kune, a na nebranjenom 337 kuna. Ovdje su navedene smo štete u poljoprivredi. Ukupne štete od tuče su nešto veće od ovdje navedenih.\n\n2.2. Zašto je potrebna izrada nacrta prijedloga zakona?\nZakonom o sustavu obrane od tuče (NN 53/2001) propisano je:\nČlanak 3., stavak 2.\n(2) Poslovi istraživanja obrane od tuče su:\n3. utvrđivanje učinkovitosti i isplativosti obrane od tuče provodit će se prema znanstvenostatističkim\npokazateljima i pravilima struke,\nČlanak 4.\n(1) Rezultati istraživanja djelovanja obrane od tuče i utjecaja na okoliš, te utvrđivanje učinkovitosti i isplativosti obrane od tuče utvrđuju se međunarodnom recenzijom po istaknutim stručnjacima i preporuci Svjetske meteorološke organizacije.\n(2) Odluku o prestanku operativnog djelovanja obrane od tuče donosi Hrvatski sabor.\n„Analiza sustava obrane od tuče - Izvješće i mišljenje o opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuče u Republici Hrvatskoj Državnog hidrometeorološkog zavoda Republike Hrvatske iz srpnja 2018. godine“ ne ispunjava uvjete iz članka 3. i članka 4. Zakona. Sljedstveno tome ne postoji potreba za izradom „nacrta prijedloga zakona o prestanku važenja zakona kojim je sustav obrane od tuče uređen“.\n\n2.3. Navedite dokaz, argument, analizu koja podržava potrebu za izradom nacrta prijedloga zakona.  \nBudući da se „Analiza sustava obrane od tuče - Izvješće i mišljenje o opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuče u Republici Hrvatskoj Državnog hidrometeorološkog zavoda Republike Hrvatske iz srpnja 2018. Godine“ ne može uzeti kao relevantno istraživanje u smislu članka 3. Zakona, niti je prošlo recenziju u smislu članka 4. Zakona, ne može se uzeti ni kao dokaz, argument, analizu koja podržava potrebu za izradom nacrta prijedloga Zakona.\nSadašnja operativna, tehnološka i stručna razina obrane od tuče je rezultat dvadeset godišnjeg sustavnog sabotiranja i devastiranja sustava obrane od tuče. Za dokaz da je tomu tako dovoljno je analizirati Uredbe o unutarnjem ustrojstvu, Pravilnike o unutarnjem redu i Sistematizacije od 2001 do 2020 godine. U posljednjih 20 godina niti jedna kuna nije uložena u sustav obrane od tuče. Oprema je zastarjela, na rubu funkcionalnosti: sustav radioveza nije obnavljan od 1989, većina vozila staro je 18 godina, prizemni generatori stari 26 godina, radari stari od 39 do 25 godina.... \nProblem sustava obrane od tuče naj kraće se može opisati na sljedeći način – Državni hidrometeorološki zavod ne provodi Zakon o sustavu obrane od tuče, a Ministarstvo poljoprivrede ne provodi nadzor. I tako 20 godina.\nObrana od tuče ima čvrsto uporište u znanosti s jasnim pokazateljima učinkovitosti i isplativosti.\nNe postoje preporuke Svjetske meteorološke organizacije, ni međunarodne znanstvene i stručne zajednice  de se zaštita poljoprivrednih dobara od tuče učinkovito rješava fizičkom zaštitom ili sustavom osiguranja.","Nije prihvaćen","U procesu ukidanja postojećeg sustava obrane od tuče posebno se void računa o činjenici da su u okviru Programa Ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. godine raspoloživa su znatna financijska sredstva za povećanje otpornosti poljoprivrednih gospodarstava na klimatske promjene, prilagodbu poljoprivrednih gospodarstava na prirodne nepogode i nepogodne klimatske događaje kao i sredstva za osiguranje usjeva, životinja I biljaka od gubitaka godišnje proizvodnje uzrokovanih prirodnim nepogodama.\nKonkretno, u okviru M4 Programa ruralnog razvoja podmjere 4.1. Potpora ulaganja u poljoprivredna gospodarstva raspoloživa su značajna financijska sredstva za restrukturiranje, modernizaciju i povećanje konkurentnosti poljoprivrednih gospodarstava što uključuje i sufinanciranje protugradnih mreža na gosposdarstvima kao najpouzdanije zaštite nasada od tuče u iznosu od 50 % do 70 % investicije. U okviru M17 Programa ruralnog razvoja, podmjera 17.1 omogućava sufinanciranje 70 % prihvatljive premije osiguranja poljoprivrednim proizvođačima."]