{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu pravilnika o izmjeni Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Andjelko Stanic","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA","https://www.tportal.hr/biznis/clanak/fina-odgovo\nrila-suosnivacu-nanobita-poslovanje-je-moguce-po\nkrenuti-bez-odlaska-na-salter-20210402\nFINA FINA je objavila da  već preko godinu dna osniva tvrtke online.  Dakle javni bilježnici taj posao gube i dolazi do smanjenja poslova. Dvojnost sustava jer fINA to ne naplaćuje,  pristojbe, PDV itd, niti naknadu po tarifi pa je to ujedno nelojalna utakmica. To je protivno od bilo kakvih monopola na tržištu.\nDruga je općepoznata činjenica da su javni bilježnici izgubili do 15% prometa od kada su javne ovlasti ovjere ugovora o prometovanje motornim vozilima  ali i punomoći koje javne ovlasti vrše nepoznati zaposlenici bez osobe odgovornosti a za pravnu osobu CVH d.d.  Mnogi istaknuti protivnici bilježnika, a među njima ima čak i ministra koji prikriveno rade protiv, su upravo vlasnici dionica te firme, koja jedina u uvjetima pandemije cvate, kupuje nove prostore itd.\nSvi dokumenti koji se izdaju sa QR codom ne trebaju se ovjeravati, pa je sve manje ovjera prijepisa.\nOdvjetnici iako nemaju javne ovlasti barataju sa tim dokumentima, pa kada elektronskim potpisom potpišu svoj podnesak redovito fingiraju da su „ovjereni“ i prilozi, sve suprotno čl. 230 ZPP-a ali u praksi daljnji gubitak poslova.\nPristup zemljišnim knjigama ima 4.000 odvjetnika, kao i trgovačkom sudu, pa nikakvi ekskluzivite nije aktualan. Međutim aktualna je jb pristojba (prihod proračuna) sudska pristojba (prihod proračuna)  te naknada javnog bilježnika uvećana za PDV. U Odnosu na odvjetnike smo skuplji 40 %, a u odnosu na FINU 70%, i uz to imam oktroiranu tarifu propisanu od Ministarstva, koja se kontinuirano smanjuje.\nPored svih statističkih pokazatelja koje su iznijeli kolege prethodno koji ukazuju na opći pad svih aktivnosti gospodarstva, banaka itd uslijed krize, pandemije i prometnih blokada kao nus pojava koji su apsolutno točni, može se doći samo do jednog zaključaka da bi trebalo izvršiti smanjenje broja javnobilježničkih mjesta\n\nNI U KOM SLUČAJU NEMA MJESTA POVEČANJU BROJA JAVNOBILJEŽNIČKIH UREDA\nZa pravo ne dajemo otkaze kako iz razloga što je kvalitetne i trenirane službenike teško dobiti, tako i iz razloga što je to preporuka VLADE REPUBLIKE HRVATSE , odnosno tijela EU i za to dobivamo velike novce – zadužujemo se.\n\nSvi oni anonimusi koji su bili povećanje broja javnih mjesta i oni naši zvaničnici koji ne znaju odakle dokumenti u Komoru stižu zapravo rade protivno interesima pravosuđa, pravnog sustava, kvalitetne pravne usluge i ponašaju se koruptitvo (pošto se zna tko će na ta mjesta biti imenovan).\n\nKako je kolegama ugrožena egzistencije, i sva ulaganja tijekom 26 godina službe, od edukacije, do izgradnje kadrova, dana base i samih poslovnih prostora, tko god ovo čita neka zna da bez upotrebe svih pravnih sredstva i instrumenata demokratskog društava neće nitko ostati anoniman ni bez odgovornosti\n\nStoga predlažem anonimusima u ministarstvu da rade za pravosuđe,a ne protiv, na način da bez odgode prekinu bilo kavu aktivnost na povećanju jb mjesta, a  aktiviraju se na tome da na cijelom teritoriju može funkcionirati jb služba, posebno u akvatoriju, gdje bi dozvoljeni rad umirovljenih javnih bilježnik od par sati tjedno sve riješio.\n\nJavnim bilježnicima preporučam da korigiraju svoje troškove u smislu OT, da ih prikazuju i naplaćuju, a da se prihvate edukacije kako bi kao e-građani mogli zastupati sve one koji to nisu. Informatizacija se ne može zaustaviti,. No u Estoniji koja je br. 1 u EU 60 % građana ne koristi Internet bankarstvo. Ako govorimo specijalističkim znanjima koja ponajviše ovise o kontinuiranoj praksi kao što je upis u sudski registar slobodan bio ustvrditi da 80% odvjetnika nije u stanju to napraviti za stranku bez bilježnika. Stoga će dugo dugo trebali naša usluga, a kao prvo vlastita informatička, tehnička, i matematička pismenost. Financijska pismenost- PUDUČNOST KE ELEKTRONSKI POTPIS PO OPUNOMOĆENIKU gdje su kolege odvjetnici u praksi poprilično odmakli\n\nkolegijalno i iskreno svih pozdrvaljam","Nije prihvaćen","Izmjene Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika predložene su sukladno kriterijima za određivanje broja javnobilježničkih mjesta iz članka 16. Zakona o javnom bilježništvu (NN, br. 78/93, 29/94, 16/07, 75/09 i 120/16), a intenzitet prometa u pojedinim javnobilježničkim uredima može biti isključivo eventualni korektivni faktor sukladno odredbi stavka 5. ovog članka."]
[2,"HRVATSKA JAVNOBILJEŽNIČKA KOMORA","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Hrvatska javnobilježnička komora, u otvorenom roku, dostavlja mišljenje na prijedlog  Pravilnika o izmjeni Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika\n\nMinistarstvo pravosuđa i uprave Republike Hrvatske predlaže Pravilnik izmijeniti u dijelu koji se odnosi na Raspored službenih sjedišta javnih bilježnika i javnobilježničkih mjesta i to zbog povećanja ukupnog broja javnobilježničkih mjesta sukladno kriterijima propisanim Zakonom o javnom bilježništvu (u daljnjem tekstu ZJB)  te premještaja i izostavljanja pojedinih službenih sjedišta. \n\nAnalizom podataka HJK došla je do sljedećeg zaključka:\n\nKriterij stanovništva članak 16. stavak 2. ZJB: Republika Hrvatska u 2019. god. imala je 4.065.253 stanovnika, od toga udio preko 65 godina više od 20 % tj. 813 000 stanovnika, od 0-14 godina 14,39 % tj. 569 000 stanovnika, a od 15-64 godine 64%, tj. 2.601.728 stanovnika, a onih koji bi eventualno mogli koristiti javnobilježničke usluge od 18-64 godine je oko otprilike 1.800.000 stanovnika (priopćenje Državnog zavoda za statistiku, Zagreb, 11. rujna 2020. god., broj: 7.1.3.)\nDemografi smatraju da već sada imamo manje od 3.800.000 stanovnika (Ivan Čipin, Katedra za demografiju zagrebačkog Ekonomskog fakulteta) i da je trend u mortalitetu nad natalitetom u porastu, kao i iseljavanje mladih i čitavih obitelji koje su radno aktivne \n\nPrema navedenom kriteriju u Republici Hrvatskoj trebala bi biti 203 javna bilježnika.\n\nKriterij sjedišta općinskog suda u čijem je sjedištu i sjedište trgovačkog suda znači još 8 javnih bilježnika.\n\nKriterij registriranih pravnih osoba ili obrtničkih radnji nije pouzdan kriterij, obzirom da je veliki broj trgovačkih društava brisan iz sudskog registra po sili zakona, likvidiran, a događaju se može pripisati prijenos poslovanja trgovačkih društava po sistemu slobodnog poslovnog nastana unutar jedinstvenog europskog gospodarskog prostora. Sve veći broj društava po navedenom registriran je u Republici Hrvatskoj, a stvarno rade i djeluju u zemljama Europske unije. Obrtnici u sve većem broju zatvaraju radnje i odlaze u inozemstvo raditi jer ne mogu plaćati obveze, a velikim dijelom da bi mogli platiti dugove nastale poslovanjem obrtničkih radnji.\n\nGospodarski pokazatelji su vrlo jasni, tako da je Vlada RH objavila podatak da je za 2020. god. došlo do pada gospodarskih aktivnosti za 8,4 %, najviše u zemljama Europske unije.\n\nKakvo stanje nas čeka u ovoj godini nastavka pandemije COVID-19, zatvorenosti gospodarskih i životnih prostora, nitko ne zna.\n\nNezaposlenost je u porastu.\n\nObzirom na kriterij iz članka 16.stavak 5. ZJB-a može se iz svih navedenih statističkih podataka službenih tijela koje smo naveli zaključiti da nije došlo do povećanja gospodarske aktivnosti, već obrnuto, do velikog pada kao u svezi s tim i do smanjenja pravnog prometa. \nPad posla je evidentan i po svim  upisnicima, od Upisnika ovjera i potvrda  do Općeg poslovnog upisnika i u prosjeku iznosi 30 % posto na području cijele Republike Hrvatske.\n\nPrijedlog povećanja broja javnih bilježnika nije opravdan niti po kriteriju broja stanovnika, niti gospodarske aktivnosti na nivou Republike Hrvatske, a dostupnost javnobilježničke službe građanima u manjim mjestima gdje javni bilježnici jedva održavaju svoje urede bolje bi se ispunila uvođenjem uredovnih dana susjednih javnih bilježnika, a nikako otvaranjem novih mjesta (članak 16.stavak 6. ZJB).\n\nČlankom 16. stavak 1. propisano je da će Ministarstvo, na temelju mišljenja Komore, sudova u Republici Hrvatskoj, te nadležnog županijskog tijela, vodeći računa o tome da na području svakog zakonom određenog suda bude najmanje jedan javni bilježnik, odrediti javnobilježnička mjesta.\n\nDonošenjem odluke o osnivanju javnobilježničke službe i osnivanjem Hrvatske javnobilježničke komore 1994. godine Republika Hrvatska se opredijelila za latinski tip javnog bilježništva i numerus clausus javnobilježničkih mjesta, znači njihov zatvoreni broj upravo radi postizanja svrhe uspostave nezavisne i nepristrane javne službe s preventivnom pravosudnom funkcijom koja će rasteretiti sudove, a provedba te svrhe postignu"}},"Nije prihvaćen","Zakonski kriteriji za utvrđivanje javnobilježničkih mjesta propisani su u čl. 16. Zakona o javnom bilježništvu, i to prvenstveno na način da se jedno javnobilježničko mjesto otvara na svakih započetih 15.000 stanovnika te na svakih 200 registriranih pravnih osoba (trgovačkih društava, banaka ili njihovih filijala, osiguravajućih društava ili njihovih filijala, udruga, zaklada ili drugih pravnih osoba) ili obrtničkih radnji koje obavljaju registriranu djelatnost i ostvaruju financijsko poslovanje preko žiroračuna, a dodatno javnobilježničko mjesto otvara se i na području sjedišta općinskog suda koje je ujedno i sjedište trgovačkog suda.\nPrigodom određivanja broja i sjedišta javnih bilježnika Ministarstvo uzima u obzir i potrebe za javnobilježničkim uslugama, razvijenost gospodarskog i pravnog prometa, povjerene poslove (ostavine) i ovrhe na temelju vjerodostojne isprave. \nS obzirom da su samo kriteriji broja stanovnika, broja poslovnih subjekata i broja trgovačkih sudova fiksni, na temelju prikupljenih podataka dostupnih na stranicama Državnog zavoda za statistiku te platforme Digitalna komora pri Hrvatskoj gospodarskoj komori napravljena je analiza o mogućem broju javnobilježničkih mjesta u Republici Hrvatskoj na području svakog općinskog suda, a prema prethodno citiranim kriterijima broja stanovnika i registriranih pravnih osoba na području tog suda, te je tako utvrđen okviran broj mogućih dodatnih javnobilježničkih mjesta, pored postojeća 334. \nUnatoč iznesenom mišljenju Komore kako se radi o nepouzdanim parametrima te unatoč općepoznatim okolnostima koje ukazuju da navedeni podaci u cijelosti i potpuno ne odražavaju stvarno stanje stvari, oni ipak predstavljaju važeće zakonom propisane kriterije. \nKao mjerodavan podatak o broju stanovnika uzet onaj iz službenog popisa 2011. jer svi drugi javno dostupni podaci predstavljaju isključivo neslužbene projekcije i procjene.  Uzimajući u obzir i procjene iz publikacije Državnog zavoda za statistiku iz rujna 2020. koju Komora navodi kao mjerodavan izvor, skreće se pozornost da prema mjerodavnim odredbama Zakona o javnom bilježništvu kod utvrđivanja broja javnobilježničkih mjesta nisu relevantne pojedine dobne skupine stanovništva, već isključivo ukupan broj stanovnika, i to na području pojedinog općinskog suda. S obzirom da navedeni podaci trenutno nisu dostupni, sve projekcije bazirane na drugačije iskazanom broju stanovnika ne mogu biti točne niti relevantne u smislu navedenih zakonskih kriterija. \nPrema popisu iz 2011. Republika Hrvatska imala je 4.284.889 stanovnika, a njihovom prostornom distribucijom na području pojedinih općinskih sudova moguće je utvrditi dodatnih 299 mjesta. I kada bi se u obzir uzele projekcije ukupnog smanjenja broja stanovnika te kada bi se projekcija ukupnog  broja stanovnika uzela kao mjerodavna za utvrđivanje ukupnog broja javnobilježničkih mjesta, broj mogućih javnobilježničkih mjesta po kriteriju broja stanovnika bio bi tako ukupno smanjen samo za 33 mjesta u odnosu na mogućih 299.\nČlanak 6. Zakona o područjima i sjedištima sudova („Narodne novine“, broj 67/18) za područje Republike Hrvatske ustanovljava devet trgovačkih sudova, pa je, uzimajući u obzir raspoložive službene podatke o broju stanovnika te broju pravnih osoba i obrta, sukladno kriterijima iz članka 16. Zakona moguće utvrditi dodatnih 655 javnobilježničkih mjesta. S obzirom da je ovim Prijedlogom predloženo povećanje od svega 28 mjesta, uz ukidanje još dva mjesta koja već dulje vrijeme nisu popunjena, jasno je da činjenica smanjena ukupnog broja stanovnika u Republici Hrvatskoj nije zapreka predloženom povećanju broja javnobilježničkih mjesta. \nNa području svakog općinskog suda na kojem je ovim Prijedlogom predloženo povećanje broja javnobilježničkih mjesta prema zakonskim kriterijima postoji mogućnost njihovog povećanja te je predloženo povećanje u tom smislu zapravo vrlo malo.\nČinjenica smanjenih gospodarskih aktivnosti sama po sebi također nije odlučna za utvrđivanje broja i rasporeda javnobilježničkih mjesta pa se ne može govoriti o neopravdanosti prijedloga o povećanju. Ona je propisana kao mogući korektiv, ali je samo jedan u nizu parametara o kojima treba voditi računa pri utvrđivanju javnobilježničke mreže, prvenstveno s obzirom na to da javni bilježnici poduzimaju niz službenih radnji koje ne ovise o gospodarskim kretanjima. Upravo iz navedenog razloga Prijedlogom je i propisano otvaranje većeg broja javnobilježničkih mjesta na području Grada Zagreba odnosno na područjima Općinskog suda u Rijeci i Općinskog suda u Splitu.\nPodsjeća se i da se pitanje dostupnosti javnobilježničkih usluga u mjestima u kojima nisu određena sjedišta javnih bilježnika postojećim mehanizmima Zakona o javnom bilježništvu nije uspjelo riješiti na odgovarajući način te da imenovani javni bilježnici uglavnom ne iskazuju interes za sudjelovanje u održavanju uredovnih dana izvan svojih službenih sjedišta. Iz navedenog su razloga u prijedlog izmjene Pravilnika o službenim sjedištima uključene i inicijative jedinica lokalne samouprave koje su ukazale da u tim mjestima postoji interes te zadovoljavajuća razina pravnog prometa za otvaranje javnobilježničkih mjesta.\nPredstojećim normativnim aktivnostima planirano je širenje odnosno uvođenje dodatnih nadležnosti javnih bilježnika, što je također utjecalo na prijedlog povećanja broja javnobilježničkih mjesta. \nKontinuirano povećanje odobrenih mjesta javnobilježničkih prisjednika također ukazuje da javnobilježnički uredi općenito imaju zadovoljavajuća radna opterećenja koja ne iziskuju da imenovani javni bilježnici osobno poduzimaju sve službene radnje. \nIako su javni bilježnici izrijekom isključeni iz primjene Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu, Europska komisija u više je navrata ukazala na nužnost liberalizacije javnobilježničke službe, smanjenje ograničenja u pristupu javnom bilježništvu kao profesiji te smanjenje svih ograničenja i opterećenja koje postojeći ustroj javnobilježničke službe ima za građane i poslovne subjekte, a što je također uzeto u obzir u ovom Prijedlogu. \nU kontekstu svih iznesenih činjenica sasvim sigurno ne postoji opasnost da će ovim Prijedlogom biti narušeni samostalnost i neovisnost te dostojanstvo i dignitet javnobilježničke službe, kao ni njezina uloga u našem pravnom sustavu niti  se na bilo koji način u pitanje može dovesti opstojnost javnih bilježnika. \nSukladno proceduri utvrđenoj u članku 16. Zakona o javnom bilježništvu, o izrađenom Prijedlogu zatražena su mišljenja svih nadležnih sudova te županija, koje su, s aspekta daljnjeg razvoja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, prijedlog povećanja broja javnobilježničkih mjesta uglavnom podržale. \nPrije upućivanja u provedbu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću Prijedlog je u nekoliko navrata raspravljen i s predstavnicima Hrvatske javnobilježničke komore i pojedinih javnobilježničkih zborova, na čiji su prijedlog i predložena pojedina nova sjedišta javnih bilježnika."]
[3,"GRGA KOSTELAC","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA","Obzirom građani ne mogu vršiti promet nekretnina i povezane prijepise, upise, otpise, prijenose, zabilježbe, zaloge odnosno bilo koji posao vezan za upise i zabilježbe u zemljišnim knjigama bez ovjere potpisa kod javnog bilježnika, tada je sukladno obvezi koju je zakonodavac nametnuo vlasnicima i drugim nositeljima prava prilikom raspolaganja nekretnina, potrebno omogućiti jednostavan pristup usluzi javnih bilježnika prilikom sklapanja nekretninskih poslova odnosno raspolaganja vlasničkim pravima. Sukladno tomu zakonodavac treba brinuti o uredovnim vremenima javnih bilježnika u blizini svakog zemljišnoknjižnog odjela najmanje tri dana tjedno (obvezno ponedjeljkom i petkom kada su najveće potrebe) po četiri sata. Naravno kako bi i svako sjedište općine moralo imati berem jedno javnobilježničko mjesto zbog raznih potreba ovjera potpisa, ugovora itd. Ako zakonodavac smatra kako određene općine nemaju potrebe za sjedištem ureda javnog bilježnika tada se postavlja pitanje - kakva je potreba postojanja takve općine?!","Primljeno na znanje","Jedan od razloga pristupanja izmjenama Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika bilo je i nastojanje za povećanjem dostupnosti javnobilježničkih usluga. Kroz predstojeće daljnje izmjene normativnog okvira koji se odnosi na statusna pitanja javnih bilježnika i javnobilježničke službe potražit će se dodatna rješenja kako bi se i u manjim mjestima osigurala dostupnost javnobilježničkih usluga."]
[4,"OPĆINA PISAROVINA","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA","Općina Pisarovina nije suglasna s izmjenama Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika, temeljem kojeg proizlazi da se javnobilježničko mjesto izmješta iz Pisarovine u Jastrebarsko što je neprihvatljivo za Općinu Pisarovina iz slijedećih razloga:\n\n-  Pisarovina je dislocirana od Jastrebarskog i udaljena od njega 30-tak kilometara a\n   pojedina sela i zaseoci diljem Općine Pisarovina udaljeni su i više od 40 km od  \n   Jastrebarskog. To je bio i jedan od glavnih raloga zbog čega je to mjesto važećim \n   Pravilnikom predviđeno kao službeno sjedište jednog javnog bilježnika.\n\n-  U samom mjestu Pisarovina ali posebice u okolnim naseljima ima dosta staračkog \n   stanovništva koje zahtjeva javnobilježničke usluge u vidu raspolaganja imovinom, \n   davanja raznih punomoći i izjava, sastavljanja oporuka i sudjelovanja na \n   ostavinskim raspravama, a zbog svoje starosti i nemoći nisu u stanju putovati u \n   Jastrebarsko ili si osigurati prijevoz. Dolazak pak javnog bilježnika iz Jastrebarskog \n   do njihovog odredišta iziskuje znatno vrijeme a time i dodatni trošak.\n   Upravo se u dopisu Ministarstva pravosuđa i uprave sugerira što veća dostupnost \n   javnobilježničkih usluga građanima, pa je premještaj javnobilježničkog mjesta iz\n   Pisarovine u Jastrebarsko kontradiktoran toj svrsi koja se želi postići i koja je \n   prioritetna - dostupnost javnobilježničke službe građanima kao uostalom i\n   druge javne službe.\n\n-  S druge strane, Općina Pisarovina izgradnjom svoje GOSPODARSKE ZONE od   \n   102 hektara površine, postala je i postaje sve primamljivije mjesto za gospodarske\n   aktivnosti u svojoj poduzetničkoj zoni. Općina je svojim aktivnostima već privukla\n   brojne gospodarske subjekte (72) iz obližnje i dalje okolice, a svi ti gospodarski \n   subjekti trebaju i trebati će u budućnosti također javnobilježničke usluge s aspekta\n   Zakona o trgovačkim društvima.\n\n-  Svemu tome pridonosi i izgradnja brze ceste od čvora Zdenčina do Pisarovine, što \n   će u budućnosti još više privući gospodarske subjekte kojima Općina Pisarovina \n   pruža brojne pogodnosti.\n\n-  Naposlijetku, javnobilježničko mjesto u Pisarovini je popunjeno i u njemu se odvija \n   javnobilježnička služba kontinuirano od 2007. godine do danas i interes je Općine\n   Pisarovina i svih njezinih žitelja da tako bude i ubuduće i da to mjesto opstane, a \n   zakonskim rješenjima o razmjernoj raspodjeli predmeta iz nadležnosti \n   javnobilježničke službe, treba iznaći mogućnost da javni bilježnici i u manjim \n   mjestima poput Pisarovine nađu svoj interes ostvarivanja dohotka i istovremeno da \n   obavljaju službu u općem interesu žitelja i gospodarstvenika koji putem te službe\n   ostvaruju mnoge svoje potrebe u oblasti imovinskih i drugih prava. \n\n       OPĆINA PISAROVINA\n                NAČELNIK\n\n              Tomo Kovačić","Primljeno na znanje","Prijedlog izmjena Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika u dijelu koji se odnosi na područje Općinskog suda u Novom Zagrebu te sjedišta javnih bilježnika u Pisarovini i Jastrebarskom iniciran je od strane samog javnog bilježnika, koji je naknadno svoj prijedlog povukao."]
[5,"GRAD CRIKVENICA","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA","Grad Crikvenica, mišljenja je da ne postoje razlozi za otvaranje još jednog javnobilježničkog mjesta pored postojećeg koje zadovoljava potrebe čitavog područja Grada Crikvenice.","Nije prihvaćen","Sukladno zakonom utvrđenim kriterijima za određivanje broja javnobilježničkih mjesta, na području Općinskog suda u Crikvenici postoji mogućnost povećanja broja javnobilježničkih sjedišta, a  s obzirom da je Grad Crikvenica sjedište navedenog područja i najveća jedinica lokalne samouprave na ovom području, povećanje broja mjesta predloženo je upravo u ovom Gradu.  Prijedlog izmjena Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika u dijelu koji se odnosi na područje Općinskog suda u Crikvenici te sjedišta javnih bilježnika u Crikvenici podržan je od strane nadležnog općinskog suda."]
[6,"VESNA ŠEŠKAR","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA,\nČlanak 1.","Mišljenja sam da određivanje sjedišta u Bakru nije realno niti ekonomski opravdano iz razloga što  na području Grada Bakra ne postoji sjedište suda, niti poslovnica FINA-e, niti poslovnica bilo koje banke. Poslovni subjekti s područja Bakra većinu svojih potreba za javnobilježničkim uslugama obavljaju u Rijeci, gdje se nalaze njihove poslovne banke. U susjednim općinama Čavle i Kostrena postoje javnobilježnički uredi, koji sada pokrivaju područje od cca 18.000 stanovnika (stanovništvo Grada Bakra, Općine Čavle i Općine Kostrena), što je 1 bilježnik na cca 9.000 stanovnika, dok bi imenovanjem još jednog bilježnika u Bakru bio 1 bilježnik na cca 6.000 stanovnika, što je daleko iznad prosjeka RH (trenutno je u RH 1 bilježnik na cca 12.000 stanovnika). Obzirom na iznijeto, predlažem da se još jednom razmotri opravdanost određivanja sjedišta u Bakru, tim više što se predmetno sjedište nije moglo popuniti u razdoblju od 1997. do 2007.g., pa je upravo iz tog razloga bilo brisano iz Pravilnika  2007.g.","Nije prihvaćen","Sukladno zakonom utvrđenim kriterijima za određivanje broja javnobilježničkih mjesta, na području Općinskog suda u Rijeci postoji mogućnost povećanja broja javnobilježničkih sjedišta, a s obzirom na postavljeni zahtjev Općine Bakar predloženo je ustanovljavanje sjedišta upravo u ovoj jedinici lokalne samouprave. Ustanovljavanje novih sjedišta javnobilježničkih ureda izvan postojećih u slučaju povećanja broja javnobilježničkih mjesta podržali su i nadležni javnobilježnički zborovi."]
[7,"N T","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA,\nČlanak 1.","Predloženo povećanje broja javnobilježničkog mjesta na području Grada Crikvenice sa 1 na 2 čini se neopravdanim iz nekoliko razloga. \nGrad Crikvenica ima 6.860 stanovnika što je prema članku 16. Zakona o javnom bilježništvu dostatno za 1 javnog bilježnika.\nCijelo područje Općinskog suda Crikvenica ima ukupno 55.651 stanovnika. Na navedenom području djeluje ukupno 7 javnih bilježnika, što znači da na svakih 8.000 stanovnika dolazi 1 javni bilježnik.\nGospodarska djelatnost u gradu Crikvenici svodi se na rad za vrijeme trajanja turističke sezone, 2-3 mjeseca u godini, a u ostalom dijelu godine većina  gospodarskih subjekata ima zamrznutu poslovnu aktivnost.\nSve navedeno ukazuje da nisu ispunjene pretpostavke navedene u članku 16. Zakona o javnom bilježništvu, te se predlaže da se još jednom razmotre razlozi za povećanje broja javnobilježničkih mjesta u Gradu Crikvenica, odnosno da se zadrži postojeće stanje.","Nije prihvaćen","Sukladno zakonom utvrđenim kriterijima za određivanje broja javnobilježničkih mjesta, na području Općinskog suda u Crikvenici postoji mogućnost povećanja broja javnobilježničkih sjedišta, a  s obzirom da je Grad Crikvenica sjedište navedenog područja i najveća jedinica lokalne samouprave na ovom području, povećanje broja mjesta predloženo je upravo u ovom Gradu.  Prijedlog izmjena Pravilnika o službenim sjedištima javnih bilježnika u dijelu koji se odnosi na područje Općinskog suda u Crikvenici te sjedišta javnih bilježnika u Crikvenici podržan je od strane nadležnog općinskog suda."]
[8,"Aljoša Gojanović","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA,\nČlanak 1.","Kao javni bilježnik izvan službe, koji je godinama održavao uredovne dane na području dvije općine prostorno bliske sjedištu ureda, mogu reći kako podržavam ideju približavanja javnobilježničke službe građanima i upravo je to bila moja intencija i primarna vodilja za održavanje uredovnih dana. Međutim, trebalo bi u svakom pojedinačnom slučaju provesti test razmjernosti u situacijama kada jedinice lokalne samouprave traže otvaranje javnobilježničkog mjesta na svom području jer realne mogućnosti često nisu u skladu sa željama. Kako svaka općina nema poslovnicu banke, sjedište suda, dovoljni broj registriranih pravnih osoba  i sl. tako ne treba imati niti sjedište javnog bilježnika ako gospodarski i pravni promet nije takvih razmjera da bi opravdao otvaranje javnobilježničkog mjesta. Upravo tome i služe zakonom propisani uredovni dani jer osiguravaju dostupnost službe te se primarno temelje na socijalnim motivima približavanja javnih bilježnika građanima.","Primljeno na znanje","Kroz predstojeće daljnje izmjene normativnog okvira koji se odnosi na statusna pitanja javnih bilježnika i javnobilježničke službe potražit će se dodatna rješenja kako bi se i u manjim mjestima osigurala dostupnost javnobilježničkih usluga. Navedenim rješenjima nastojat će se uravnotežiti nastojanja jedinica lokalne samouprave da u njima bude službeno sjedište javnih bilježnika odnosno težnja za osiguranjem što veće dostupnosti javnobilježničkih usluga s opstojnošću i održivošću poslovanja javnobilježničkih ureda."]
[9,"Općina Preseka","PRAVILNIKO IZMJENI PRAVILNIKA O SLUŽBENIM SJEDIŠTIMA JAVNIH BILJEŽNIKA,\nČlanak 1.","Poštovani,\novime od strane Općine Preseka, predlažemo da se u Prijedlogu Pravilnika o izmjeni Pravilnika o\nslužbenim sjedištima javnih bilježnika, u tablici kod Općinskog suda u Sesvetama, službeno sjedište\njavnih bilježnika u Vrbovcu, poveća broj predviđenih bilježnika na 2.\nNaime , već godinama je situacija da Grad Vrbovec i 5 općina koje mu gravitiraju ( Općina Dubrava,\nOpćina Farkaševac, Općina Gradec, Općina Preseka, Općina Rakovec) imaju na raspolaganju samo\njednog javnog bilježnika. To uvjetuje konstantne redove čekanja, nezadovoljstvo građana i općenito\nnemogućnost dobivanja brze i kvalitetne usluge javnog bilježnika. Uvjetuje tome da ljudi moraju\nputovati u Dugo Selo, Zagreb ili okolne gradove, da bi ostvarili bilježničku uslugu.\nZakonski uvjeti za uvođenje i raspisivanje još jednog javnobilježničkog mjesta postoje. Zakonom o\njavnom bilježništvu određeno je da na svakih započetih 20.000 stanovnika treba biti po jedan javni\nbilježnik, s tim da se u obzir uzimaju i registrirani gospodarski subjekti, ovrhe i ostavinski postupci.\nSamo činjenica da samo jedan javni bilježnik mora voditi sve ostavinske postupke s područja 6\njedinica lokalne samouprave, daje opravdanje za još jedno bilježničko mjesto, a gdje su drugi\njavnobilježnički poslovi.\nNemoguće je jednom samom javnom bilježniku koji pokriva konkretno područje od 28.360\nstanovnika (prema posljednjem popisu stanovništva Grad Vrbovec 14.797 stanovnika, Općina\nDubrava 5.245 stanovnika, Općina Farkaševac 1.937 stanovnika, Općina Gradec 3.681 stanovnika,\nOpćina Preseka 1.448 stanovnika, Općina Rakovec 1.252 stanovnika) na zadovoljavajući način\nobavljat sve poslove koji su mu u nadležnosti i potrebi stanovništva, a nema ni potrebe, jer sam\npostojeći zakon daje mogućnost da se uvede još jedan javni bilježnik.\nMi kao male Općine, suočene s velikim gubitkom stanovništva, koje se borimo za ostanak svakog\nčovjeka, moramo na ovaj način malim koracima intervenirat na višu razinu vlasti da se ljudima koji\nžive u našoj sredini olakša administracija, te da zbog navedenih zapreka ne napuštaju naše male\nsredine, a ovo je prilika da se jedan segment poboljša, te da naše stanovništvo dobije mogućnost\nkorištenja usluga još jednog bilježnika, čime bi se uvelike rasteretilo dosadašnjeg jednog bilježnika i\ngrađani bi bili zadovoljniji. Svi znamo da i mi kao Općine i naši građani kao pojedinci često koristimo\nbilježničke usluge, i važno je da ta institucija funkcionira. Na to mi kao lokalne jedinice ne možemo\nutjecati, ali je zato Ministarstvo tu da organizira navedenu službu, a mi da ukažemo na konkretne\npotrebe u našim lokalnim zajednicama.\nNadamo se da ćete uvažiti naš prijedlog na opće zadovoljstvo svih naših građana.\nS osobitim poštovanjem,\nOpćinski načelnik\nNikola Kožar","Nije prihvaćen","Za područje Općinskog suda u Sesvetama ovim izmjenama nije predviđeno povećanje broja javnobilježničkih mjesta, a navedeno povećanje nisu izrijekom predložili niti Zagrebačka županija niti Općinski sud u Sesvetama. Do sada nisu zaprimljene primjedbe koje bi ukazivale na nedostatnost utvrđenih javnobilježničkih mjesta na području ovog suda odnosno na njihov neodgovarajući raspored, pa će se prijedlog dodatno uzeti u razmatranje."]