{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":99,"n_cols":6,"rows_kept":99,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Pravilnik o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi","1. U Pravilniku nisu dane upute kako se u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije  unose projekti koji nisu jedna mjera npr. na zgradi je implementirana mjera obnove toplinske izolacije za više elementa vanjske ovojnice, a u Sustav je moguće unijeti samo jednu. Takvi projekti se onda unose pod vrstu mjere navedenu u članku 10, stavak 3, točka 2? Ili se takvi projekti unose kao više mjera obnove toplinske izolacije, i ako da potrebno je dati upute na koji način to unijeti npr. kako raspodijeliti troškove projekta?\n2. Molimo objašnjenje Zašto u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije nije moguće priložiti dokaz o provedenoj mjeri u XLS formatu?\n3. S obzirom na niz nejasnoća vezanih za nove funkcionalnosti Sustava za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, naročito vezanih za prijenos ušteda, potrebno ih je dodatno pojasniti u Pravilniku ili izraditi upute te organizirati edukaciju. \n4. Potrebno je  u Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije  i u Pravilniku uskladiti nazive. Npr. u Pravilniku se nazivaju „mjere u prometu“ u Sustavu je naziv „transport“?\n5. Nije jasno kako će stranke obveznice i Ministarstvo pratiti ostvarenje kumulativnih ušteda. Hoće li korisnici imati mogućnosti u Sustavu moći pratiti kumulativne uštede?\n6. Opća primjedba odnosi se na tajnost podataka koje dostavljamo kao dokaze za provedbu mjera (što uključuje npr. projekte, račune, zapisnike o provedenim radovima i dr.) što su komercijalni podaci svakog poslovnog subjekta i u uobičajenim poslovnim okolnostima sklapa se Ugovor o tajnosti podataka ili je tajnost podataka dio Ugovora o poslovanju. U ovom slučaju mi svoje podatke šaljemo Ministarstvu i dalje nemamo uvid niti garanciju što se događa ili može dogoditi s tim podacima koje su tržišno vrijedne (u elektronskom obliku na CD/prijenosnom disku ili unosom u aplikaciju SMIV). Na koji način aplikacija SMIV osigurava sigurnost podataka od eventualne krađe? \n7. Tko preuzima odgovornost u slučaju zlouporabe podataka iz dokaza koje smo obvezni dostavljati? Nije poznato gdje i na čijem serveru se podaci pohranjuju i obrađuju nakon što se učitaju u Sustav niti koje osobe raspolažu i imaju uvid tim podacima i dokumentima. Niti u Zakonu o energetskoj učinkovitosti niti u prijedlogu ovog Pravilnika se ne regulirana obveza čuvanja tajnosti podataka niti za Ministarstvo niti za tvrtku koja pruža uslugu razvoja i održavanja Sustava te obradu podataka koje se u Sustav pohranjuju. Ako je tvrtka koja za Ministarstvo to vodi na području druge države da li podliježe zakonima i podzakonskim aktima Republike Hrvatske? Bitno je da se o ovim pitanjima Ministarstvo očituje te da se isto regulira Zakonom i Pravilnikom s obzirom da se radi o sektoru energetike koji je od strateške važnosti za Republiku Hrvatsku te nije prihvatljiv niti najmanji rizik vezan za moguću zlouporabu podataka i dokumenata. \n8. Pravilnik definira između ostalog uštede energije, a praćenje ušteda energije provedenih mjera povodi se putem Sustava za praćenje, mjerenje i verifikaciju, gdje se pohranjuju i dokazi o provedenim mjerama. Dio dokaza može sadržavati osobne podatke pojedinaca (čl. 13. Zakona o energetskoj učinkovitosti– kućanstva). Potrebno je naglasiti kako se obrada osobnih podataka pojedinca (fizičkih osoba) mora obrađivati u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka."]
[2,"Termoplin d.d.","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi","Model sustava obveze energetske učinkovitosti na način kako je utvrđen važećim Zakonom i predloženim Prijedlogom Pravilnika stranci obveznici, opskrbljivaču plinom, stvara nove znatno veće obveze koje do sada nije imala i koje će u bitnoj mjeri utjecati na njezino daljnje poslovanje i opstanak.\nS tim u vezi ukazujemo na bitnu činjenicu kako opskrbljivač plinom obavlja javnu i tržišnu uslugu te kako je regulator (HERA) za javnu uslugu opskrbe plinom, koja čini gotovo 50% naših isporučenih količina, na temelju provedenog natječaja, za naredne 3,5 godine utvrdio fiksni trošak opskrbe plinom.\nU kontekstu tržišne opskrbe plinom, prema do sada prezentiranom modelu sustava obveze energetske učinkovitosti, predviđa se obveza koju nećemo moći ispuniti. Rast troškova zbog neostvarene obveze uštede energije dovest će u pitanje našu konkurentnost, a time i do gubitka velikog broja krajnjih kupaca. Još jednom ukazujemo kako je primarna djelatnost opskrbljivača plinom opskrba plinom, stoga predlažemo razmatranje prijedloga da se zakonskim okvirom uvede jedinstvena stavka za energetsku učinkovitost koja bi se nalazila na svakom računu za opskrbu plinom, a koju bi uplaćivali u Fond.\nSmatramo da su naše primjedbe i prijedlozi uistinu konstruktivni te se nadamo da ćete ih ozbiljno uzeti u obzir i prihvatiti te na taj način pomoći strankama obveznicama, pružateljima energetskih usluga, trećim stranama i svima drugima uključenima u ostvarenje zajedničkog nacionalnog cilja uštede energije u krajnjoj potrošnji, a u konačnici i Republici Hrvatskoj. Prema našem shvaćanju radi se o zajedničkom cilju i obvezama u čijoj realizaciji svi moramo biti partneri."]
[3,"Termoplin d.d.","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi","Tekst prijedloga Pravilnika o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (dalje: Prijedlog Pravilnika) trebao bi biti napisan na potpuno jasan i nedvosmislen način bez mogućnosti različitog tumačenja pojedinih odredbi i bez potrebe za naknadnim traženjem tumačenja za pojedine odredbe od Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (dalje: Ministarstvo). S obzirom da se Republika Hrvatska odlučila da se obvezni kumulativni ciljevi ušteda energije u krajnjoj potrošnji energije ostvaruju kombinacijom sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnim mjerama politike, za potpunu implementaciju sustava obveze energetske učinkovitosti potrebno je jednoznačno i na najjednostavniji način odrediti odnose između sudionika koji svi imaju isti cilj, a to je ispuniti obvezni kumulativni cilj ušteda energije u krajnjoj potrošnji u drugom razdoblju kumuliranja određenih člankom 12.a Zakona o energetskoj učinkovitosti (NN 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) (dalje: Zakon).\nU tom smislu predlažemo da se tekst Prijedloga Pravilnika izmijeni na način da se ostvare sljedeći uvjeti:\n1. Naknada Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (dalje: Fond) plaća se samo za neostvarene nove godišnje obveze uštede energije.\nOBRAZLOŽENJE:\nSukladno članku 13.c Zakona, Fond je dužan sva sredstva prikupljena sukladno stavku 1. ovoga članka evidentirati na odvojenom kontu i ulagati u alternativne mjere te ostvariti uštede energije barem jednake onima koje je trebala ostvariti stranka obveznica. Dakle, mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti koje će provoditi Fond rezultirat će kumulativnim uštedama energije te će se na taj način ostvariti cilj na jednak način kao da je tu mjeru provela stranka obveznica. Predlažemo da se takva rečenica jasno navede kao zasebna odreba koja bi bi glasila: “Stranka obveznica dužna je platiti naknadu Fondu samo za neostvarene nove godišnje uštede energije.” U tom smislu potrebno je izmijeniti sve odredbe Prijedloga Pravilnika koje bi mogle dovesti do drukčijeg tumačenja, a posebno članak 18. stavke 10. i 17. Prijedloga Pravilnika.\n \n2. Ušteda energije koja je rezultat mjere za poboljšanje energetske učinkovotosti koja je provedena uz sufinanciranje dijeli se razmjerno sudjelovanju u investiciji na pojedine stranke, odnosno na isti način kao što se radilo u prvom razdoblju kumuliranja.\nOBRAZLOŽENJE:\nZa pretpostaviti je da će se veliki broj mjera provoditi uz sufinanciranje, pa bi bilo pošteno da se i ostvarene uštede energije u razmjernom dijelu podijele između stranaka. Napominjemo da je u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021.-2026. (dalje: NPOO) u dijelu investicije C1.2. R1-I2 Poticanje energetske učinkovitosti, toplinarstva i obnovljivih izvora energije za dekarbonizaciju energetstskog sektora, između ostalog naglašeno da je “u programima energetske obnove zgrada potrebno razraditi i modele financiranja za ovakve projekte, koji će omogućiti i ulazak privatnog kapitala u ovakve kompleksne projekte, pogotovo u dijelove koji se tiču izgradnje novog samostalnog ili zatvorenog toplinskog sustava. Očekuje se da bi u takve projekte ulazile ESCO tvrtke i opskrbljivači (stranke obveznice sustava obveza energetske učinkovitosti, sukladno Zakonu o energetskoj učinkovitosti).” Nadalje se u NPOO unutar razrade iste investicije navodi sljedeće: “Kao posebnu kategoriju alternativnih sustava treba izdvojiti fotonaponske sustave. U programima sufinanciranja energetske obnove zgrada potrebno je zahtijevati ugradnju ovih sustava, kojim će se na lokaciji proizvoditi električna energija za vlastitu potrošnju, svuda gdje je to izvedivo. Naime, ovakvom obvezom, koja će biti poduprta i sufinanciranjem, značajno će se pridonijeti ostvarenju ciljeva za udio OIE u električnoj energiji u skladu s NECP-om i Direktivom 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, ali će se isto tako doprinijeti i ostvarenju ciljeva energetske učinkovitosti i to u dijelu smanjenja potrošnje primarne energije u skladu s NECP-om i Direktivom 2018/2002 o energetskoj učinkovitosti, jer će proizvodnja na mjestu potrošnje smanjiti korištenje energije iz mreže, a time i gubitke u prijenosnoj i distribucijskoj mreži kao i potrebu za angažiranjem dodatnih proizvodnih kapaciteta. Za ugradnju fotonaponskih sustava prilikom energetske obnove zgrada također bi se mogao osmisliti kombinirani model financiranja i provedbe, koji bi značajnije uključio ESCO tvrtke i stranke obveznice u sufinanciranje ovih sustava.”\n\n3. Obračunavanje ušteda u sustavu obveza energetske učinkovitosti (članak 18. stavak 2. i 3. Prijedloga Pravilnika) treba pojednostaviti na način da se za svaku uštedu energije ostvarenu provedbom mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti izračuna nova godišnja ušteda energije, kumulativna ušteda energije i preostala kumulativna ušteda energije, te se zatvaraju obveze bez potrebe za posebnim zahtjevima stranaka obveznica i utvrđivanjem opravdanosti takvih zahtjeva od strane Ministarstva.\nOBRAZLOŽENJE:\nUkoliko su ostvarene nove godišnje uštede energije veće od obveze novih godišnjih ušteda energije za pojedinu godinu, višak ostvarenih novih godišnjih ušteda energije raspodijelit će se na sljedeću godinu i tako dalje istom logikom do kraja razdoblja kumuliranja. Također, ukoliko su ostvarene preostale kumulativne uštede energije veće od obveze kumulativne uštede energije za pojedinu godinu, višak ostvarenih preostalih kumulativnih ušteda energije raspodijelit će se na sljedeću godinu i tako dalje istom logikom do kraja razdoblja kumuliranja.\n \n4. Predlažemo da se u Prilog III Prijedloga Pravilnika stavi, odnosno vrati natrag, mjera Web-aplikacija »Moja mreža« i »Moj račun« za električnu energiju i toplinsku energiju ili prirodni plin.\nOBRAZLOŽENJE:\nTa mjera je obrađena u postojećem Pravilniku o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (NN 33/20) (dalje: Postojeći Pravilnik). Cilj svih stranaka uključenih u sustav obveze energetske učinkovitosti (stranke obveznice, Ministarstvo i dr.) je ispuniti zacrtani kumuklativni cilj ušteda energije u krajnjoj potrošnji te se Prijedlog Pravilnika eventualno treba dopuniti s novim mjerama, a ne da se iz Postojećeg Pravilnika brišu mjere koje mogu doprinjeti ostvarenju zajedničkog cilja."]
[4,"TOMTING 2010 d.o.o.","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi","Komentar na čl.13.\nPozdravljamo uvođenje elaborata o uštedama energije, smatramo da će se tako doprinijeti vjerodosotojnosti izračunatih ušteda te da će Ministarstvo imati dokument, izrađen od ovlaštene osobe na temelju kojega će moći brzo verificirati uštede. Uvođenje obveze izrade elaborata doprinijet će sveukupnoj djelotvornosti M&V sustava za energetske uštede u Hrvatskoj.\n\nKomentar na čl.14. \n\n(1) Elaborat iz članka 13. ovoga Pravilnika izrađuju ovlaštene osobe za projektiranje u području arhitekture, građevine, strojarstva i elektrotehnike ili za provođenje energetskog pregleda i energetskog certificiranja zgrada ili velikog poduzeća.\n\nS obzirom na naše iskustvo u kontroli energetskih pregleda i certifikata, ovlaštene osobe nekvalitetno i nepotpuno obrađuju mjere energetske učinkovitosti. Kod određivanja uštede energije u okviru ovog Pravilnika, ovlaštene osobe će trebati dobro poznavati karakteristike postojećeg sustava i novih tehnologija da bi uštede bile točno određene.\nOvlaštene osobe za energetske preglede velikog poduzeća imaju najšire kompetencije znanja jer su educirane za sve vrste građevina. Dobro poznaju kompleksne sustave i nove tehnologije, i educirane su u primjeni metodologije izračuna ušteda, čime su stekle stručnu akreditaciju pri Ministarstvu gospodarstva. U slučaju nepravilnosti u izradi elaborata, Ministarstvo gospodarstva neće moći utjecati na unapređenje kvaliteta izrade onim osobama kojima ne izdaje ovlaštenjenje za rad. \n\nSmatramo da treba pojačati kvalifikacije za izradu elaborata. u RH ovlaštene osobe koje imaju najviši stupanj ovlaštenja, a time i znanja su osobe ovlaštene za ene.preglede velikih poduzeća. smtaramo da ti ovlaštenici mogu pokriti i mjere u zgradarstvu i mjere u kompleksnijim industrijskim pa i energetskim postrojenjima. zato smatramo da bi ovaj članak trebalo revidirati na način da se propiše da elaborate izrađuju osobe ovlaštene za ene preglede vel poduzeća\n\nTomting 2010 d.o.o."]
[5,"Konektor-Split d.o.o.","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi","U naslov dodati praćenje, mjerenje, verifikaciju i provjeru ušteda energije. \nPredlaže su nadopuna pravilnika odredbama za provjeru-kontrolu. Naime člankom 7.a stavkom 5. EED-a od država se članica traži da uspostave sustave mjerenja, nadzora i provjere u okviru kojih se provodi dokumentirana provjera na temelju barem statistički značajnog udjela i reprezentativnog uzorka mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje su uspostavile stranke obveznice. Ti se mjerenje, nadzor i provjera provode neovisno o strankama obveznicama. Prema PRILOG Preporuci Komisije o prenošenju obveza uštede energije u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti C(2019) 6621, Bruxelles, 25.9.2019. „Ti se zahtjevi, među ostalim, mogu ispuniti: uporabom provjera izvršenih u okviru regulatornih, kvalifikacijskih, akreditacijskih i certifikacijskih sustava, npr. ako se ušteda energije o kojoj je izviješteno temelji na energetskom pregledu ili energetskom certifikatu (procijenjena ušteda).“"]
[6,"REGEA","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi","Akcijski plan energetske učinkovitosti\nČlanak 8.\n1) Uzevši u obzir dinamiku donošenja Akcijskih planova energetske učinkovitosti prema starom Zakonu o energetskoj učinkovitosti, svi obveznici donošenja istih - županije i veliki gradovi trebali bi imati važeće Akcijske planove za razdoblje od 2020. do 2022. godine koji su i službeno usvojeni od strane gradskih vijeća odnosno županijskih skupština. Predlažemo da se uvede izuzetak za takve postojeće važeće Akcijske planove da njihov rok za dostavu novih Akcijskih planova bude tek po isteku važenja istih za razdoblje od 2023. – 2025. godine.\n2)  Akcijski planovi prema danim obrascima obuhvaćaju i financijsko planiranje istih koje se prije svega odnosi na proračun koji se sukladno posebnim propisima donosi krajem tekuće godine – kod većine korisnika upravo u prosincu, te dostava Akcijskog plana sa rokom do 1. listopada 2021. godine ne odgovara financijskom planiranju na terenu te usklađenosti istoga sa proračunom i projekcijama za traženo razdoblje. Predlažemo da se kao rok za dostavu definira nakon roka za donošenja proračuna, i to do 15. siječnja tekuće godine."]
[7,"HGK","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nI. UVODNE ODREDBE","U nastavku su navedene opće primjedbe, prijedlozi i pitanja članica Udruženja energetike HGK:\n\n• Tekst Prijedloga pravilnika o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije trebao bi biti napisan na potpuno jasan i nedvosmislen način bez mogućnosti različitog tumačenja pojedinih odredbi i bez potrebe za traženjem tumačenja za pojedine odredbe od strane Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja. S obzirom da se Republika Hrvatska odlučila da se obvezni kumulativni ciljevi ušteda energije u krajnjoj potrošnji energije ostvaruju kombinacijom sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnim mjerama politike, za potpunu implementaciju sustava obveze energetske učinkovitosti potrebno je jednoznačno i na najjednostavniji način odrediti odnose između sudionika koji svi imaju isti cilj, a to je ispuniti obvezni kumulativni cilj ušteda energije u krajnjoj potrošnji u drugom razdoblju kumuliranja određenih člankom 12.a Zakona o energetskoj učinkovitosti (NN 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21).\n\n• Ušteda energije koja je rezultat mjere za poboljšanje energetske učinkovotosti koja je provedena uz sufinanciranje dijeli se razmjerno sudjelovanju u investiciji na pojedine stranke, odnosno na isti način kao što se radilo u prvom razdoblju kumuliranja. \nZa pretpostaviti je da će se veliki broj mjera provoditi uz sufinanciranje, pa bi bilo pošteno da se i ostvarene uštede energije u razmjernom dijelu podijele između stranaka. Napominjemo da je u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021.-2026. (dalje: NPOO) u dijelu investicije C1.2. R1-I2 Poticanje energetske učinkovitosti, toplinarstva i obnovljivih izvora energije za dekarbonizaciju energetstskog sektora, između ostalog naglašeno da je “u programima energetske obnove zgrada potrebno razraditi i modele financiranja za ovakve projekte, koji će omogućiti i ulazak privatnog kapitala u ovakve kompleksne projekte, pogotovo u dijelove koji se tiču izgradnje novog samostalnog ili zatvorenog toplinskog sustava. Očekuje se da bi u takve projekte ulazile ESCO tvrtke i opskrbljivači (stranke obveznice sustava obveza energetske učinkovitosti, sukladno Zakonu o energetskoj učinkovitosti).” Nadalje se u NPOO unutar razrade iste investicije navodi sljedeće: “Kao posebnu kategoriju alternativnih sustava treba izdvojiti fotonaponske sustave. U programima sufinanciranja energetske obnove zgrada potrebno je zahtijevati ugradnju ovih sustava, kojim će se na lokaciji proizvoditi električna energija za vlastitu potrošnju, svuda gdje je to izvedivo. Naime, ovakvom obvezom, koja će biti poduprta i sufinanciranjem, značajno će se pridonijeti ostvarenju ciljeva za udio OIE u električnoj energiji u skladu s NECP-om i Direktivom 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, ali će se isto tako doprinijeti i ostvarenju ciljeva energetske učinkovitosti i to u dijelu smanjenja potrošnje primarne energije u skladu s NECP-om i Direktivom 2018/2002 o energetskoj učinkovitosti, jer će proizvodnja na mjestu potrošnje smanjiti korištenje energije iz mreže, a time i gubitke u prijenosnoj i distribucijskoj mreži kao i potrebu za angažiranjem dodatnih proizvodnih kapaciteta. Za ugradnju fotonaponskih sustava prilikom energetske obnove zgrada također bi se mogao osmisliti kombinirani model financiranja i provedbe, koji bi značajnije uključio ESCO tvrtke i stranke obveznice u sufinanciranje ovih sustava.”\n\n• Model sustava obveze energetske učinkovitosti na način kako je utvrđen važećim Zakonom i predloženim Prijedlogom Pravilnika stranci obveznici, opskrbljivaču plinom, stvara nove znatno veće obveze koje do sada nije imala i koje će u bitnoj mjeri utjecati na njezino daljnje poslovanje i opstanak. S tim u vezi ukazujemo na bitnu činjenicu kako opskrbljivač plinom obavlja javnu i tržišnu uslugu te kako je regulator (HERA) za javnu uslugu opskrbe plinom, koja čini gotovo 50% naših isporučenih količina, na temelju provedenog natječaja, za naredne 3,5 godine utvrdio fiksni trošak opskrbe plinom. U kontekstu tržišne opskrbe plinom, prema do sada prezentiranom modelu sustava obveze energetske učinkovitosti, predviđa se obveza koju nećemo moći ispuniti. Rast troškova zbog neostvarene obveze uštede energije dovest će u pitanje našu konkurentnost, a time i do gubitka velikog broja krajnjih kupaca. Još jednom ukazujemo kako je primarna djelatnost opskrbljivača plinom opskrba plinom, stoga predlažemo razmatranje prijedloga da se zakonskim okvirom uvede jedinstvena stavka za energetsku učinkovitost koja bi se nalazila na svakom računu za opskrbu plinom, a koju bi uplaćivali u Fond.\n\n• U Pravilniku nisu dane upute kako se u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije unose projekti koji nisu jedna mjera npr. na zgradi je implementirana mjera obnove toplinske izolacije za više elementa vanjske ovojnice a u Sustav je moguće unijeti samo jednu. Takvi projekti se onda unose pod vrstu mjere navedenu u članku 10, stavak 3, točka 2? Ili se takvi projekti unose kao više mjera obnove toplinske izolacije, i ako da potrebno je dati upute na koji način to unesti npr. kako raspodijeliti troškove projekta?\n\n• Zašto u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije nije moguće priložiti dokaz o provedenoj mjeri u XLS formatu?\n\n• Kad će Ministarstvo provesti edukaciju za nove funkcionalnosti Sustava za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (npr. za prijenos ušteda-iz dobivenih uputa nisu sve funkcionalnosti jasne)?\n\n• Zašto u Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije nisu usklađeni nazivi kao u i Pravilniku npr. u Pravilniku se nazivaju mjere u prometu u Sustavu je naziv transport?\n\n• Za mjere navedene u članku 10, stavak 3, točka 2 u Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, nije omogućen prijenos ušteda. Zašto?\n\n• U članku 16., stavku 1. navodi se da se u Sustavu na stranku obveznicu mogu prenijeti preostale kumulativne uštede. S obzirom da trenutačno korisnici nisu u mogućnosti to raditi u Sustavu, može li se pretpostaviti da će to raditi Nacionalno koordinacijsko tijelo?\n\n• Hoće li korisnici također u Sustavu moći pratiti kumulativne uštede?\n\n• Koja od navedenih struka u Pravilniku radi elaborate za mjere u prometu?\n\n\n• Opća primjedba odnosi se i na tajnost podataka koji se dostavljaju kao dokaz za provedbu mjera (što uključuje npr. projekte, račune, zapisnike o provedenim radovima i dr.) što su komercijalni podaci svakog poslovnog subjekta i u uobičajenim poslovnim okolnostima sklapa se Ugovor o tajnosti podataka ili je tajnost podataka dio Ugovora o poslovanju. U ovom slučaju tvrtka podatke šalje Ministarstvu i dalje nema uvid niti garanciju što se događa ili može dogoditi s tim podacima za koju mislimo da su tržišno vrijedne (u elektronskom obliku na CD/prijenosnom disku ili unosom u aplikaciju SMIV). Na koji način aplikacija SMIV osigurava sigurnost podataka od eventualne krađe?"]
[8,"DANKO ŠKARE","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 1.","Prilogom I Zakona o energetskoj učinkovitosti (»Narodne novine«, br. 127/14., 116/18. i 25/20. 32/21, 41/21) propisano je da su Prilozi obrascu i potvrde o ostvarenim uštedama. Potvrde nisu predviđene ovim prijedlogom iako ih Zakon određuje kao prilog Obrascu."]
[9,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 1.","U stavku 2. nije definiran „Sadržaj potvrde o ostvarenim uštedama“.\nPotrebno je obrazloženje što je potvrda o ostvarenim uštedama, tko ju izdaje i za što služi?"]
[10,"HGK","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 1.","U stavku 2. navedeno je kako se ovim Pravilnikom propisuje sadržaj potvrde o ostvarenim uštedama, a ne nalazi ga se u tekstu Prijedloga.\nGdje je definiran sadržaj potvrde o ostvarenim uštedama? \nČlanice Udruženja energetike HGK smatraju da je potrebno dodatno obrazloženje što je potvrda o ostvarenim uštedama, tko ju izdaje i čemu služi?"]
[11,"Termoplin d.d.","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 1.","U članku 1. stavak 2. propisano je da se ovim Pravilnikom propisuje sadržaj potvrde o ostvarenim uštedama, a koji se ne nalazi u tekstu Prijedloga Pravilnika."]
[12,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U stavku 2. točki 6. definiran je nositelj uštede.\n\nU članku 13. stavku 8. je navedeno da „…elaborat sa svim pripadajućim dokazima unose ovlaštene osobe za izradu elaborata…“\n\nNije jasno je li nositelj uštede isključivo obveznik unosa podataka u Sustav ili nositelj uštede može biti bilo koja pravna i/ili fizička osoba koja je ulaganjem vlastitih financijskih sredstava i/ili drugim angažmanom vlastitih kapaciteta proveo mjeru za poboljšanje energetske učinkovitosti ili je stekao pravo na uštedu energije prijenosom ili kupnjom od druge pravne ili fizičke osobe?\n\nU stavku 2. točki 10. definirane su potporne mjere kao mjere povećanja energetske učinkovitosti koje za rezultat nemaju mjerljivu uštedu te se ne pripisuju nositelju ušteda. Na koje mjere se tu konkretno misli? \nU stavku 2. točki 16. definiran je životni vijek mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti. \nPotrebno je pojasniti može li se mjera energetske učinkovitosti nakon isteka životnog vijeka mjere ponoviti kod istog korisnika."]
[13,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak 2. točka 16. \nUkoliko životni vijek mjere (10 godina ili dulje) prelazi u novo kumulativno razdoblje,  ušteda  bi se trebala koristiti barem u smanjenom postotku do kraja životnog vijeka."]
[14,"HGK","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U stavku 2. točki 5. navodi se pojam “normalizacija” koji je definiran kao postupak prilagođavanja izračunatog iznosa ostvarenih ušteda energije referentnim uvjetima, međutim navedeni pojam se ne navodi niti na jednom drugom mjestu u tekstu Prijedloga Pravilnika. S obzirom na navedeno, predmetni pojam predlaže se brisati ili detaljno i jasno definirati kroz Pravilnik.\nU odnosu na točku 10. potporne mjere definirane su kao mjere povećanja energetske učinkovitosti koje za rezultat nemaju mjerljivu uštedu te se ne pripisuju nositelju ušteda. Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje na koje mjere se tu konkretno misli?\nNadalje, u odnosu na točku 6., članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje za sljedeće: \nJe li nositelj uštede isključivo obveznik unosa podataka u Sustav ili nositelj uštede može biti bilo koja pravna i/ili fizička osoba koja je ulaganjem vlastitih financijskih sredstava i/ili drugim angažmanom vlastitih kapaciteta proveo mjeru za poboljšanje energetske učinkovitosti ili je stekao pravo na uštedu energije prijenosom ili kupnjom od druge pravne ili fizičke osobe?\nU odnosu na toču 16. članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje može li se mjera energetske učinkovitosti nakon isteka životnog vijeka mjere ponoviti kod istog korisnika?"]
[15,"Termoplin d.d.","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","U članku 3. stavku 2. točki 5. Prijedloga Pravilnika navodi se pojam normalizacija koji je definiran kao postupak prilagođavanja izračunatog iznosa ostvarenih ušteda energije referentnim uvjetima, međutim navedeni pojam se ne navodi niti na jednom drugom mjestu u tekstu Prijedloga Pravilnika. Obzirom na navedeno predmetni pojam potrebno je izbaciti ili ga koristiti u nekoj od odredbi."]
[16,"Konektor-Split d.o.o.","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Predlaže se nadopuniti čl.3., stavak 2., točka 5. Pri definiciji pojmova potrebno je preciznije definirati pojam „normalizacija“ Isto je potrebno jer se učestalo u praksi susreće krivo razumijevanje pojma normalizacija, odnosno da je normalizacija postupak prilagođavanja izračunatog iznosa ostvarenih ušteda energije referentnim uvjetima, samo prema vremenskim (klimatološkim) uvjetima Nadopuna bi trebala precizno definirati kako treba normalizirati mjerenja uštede energije. Uštedu energije treba odrediti mjerenjem i/ili ocjenom potrošnje, prije i poslije implementacije mjere, istovremeno osiguravajući prilagodbu i normalizaciju vanjskih uvjeta koji obično utječu na potrošnju energije. Uvjeti koji obično utječu na potrošnju energije lako se vremenom promijene. Takvi uvjeti mogu biti posljedica jednog ili više vjerojatnih faktora, kao što su, primjerice: (a) vremenskih uvjeta, kao što je promjena temperature; (b) stupnja zauzetosti; (c) vremena otvaranja nestambenih zgrada; (d) instalirana snaga opreme (mogućnosti opreme); proizvodni program; (e) tvorničke mogućnosti, stupanj proizvodnje, količina ili dodana vrijednost, uključujući i promjene na razini BDPa; (f) raspored za montažu i vozila; (g) odnos s drugim jednicama. 2. Podaci i metode koje se može upotrijebiti (mjerljivost) (e) tvorničke mogućnosti, stupanj proizvodnje, količina ili dodana vrijednost, uključujući i promjene na razini BDPa; (f) raspored za montažu i vozila; (g) odnos s drugim jedinicama."]
[17,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","III.  PLANIRANJE MJERA I PRAĆENJE OSTVARENJA NA RAZINI JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE,\nČlanak 9.","Predlažemo prijedlog za nadopunu teksta u ovom članku odnosno novi stavak 12.:\n\n„(12) Mjere koje je stranka obveznica provela uz sufinanciranje i koje nisu sastavni dio alternativnih mjera politike, u Sustav iz članka 10. ovoga Pravilnika unosi stranka obveznica u cjelokupnom iznosu te se stranka obveznica smatra nositeljem cjelokupne ostvarene uštede energije.“"]
[18,"HGK","III.  PLANIRANJE MJERA I PRAĆENJE OSTVARENJA NA RAZINI JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE,\nČlanak 9.","Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK predlažu sljedeću nadopunu teksta: \n\n„(12) Mjere koje je stranka obveznica provela uz sufinanciranje i koje nisu sastavni dio alternativnih mjera politike, u Sustav iz članka 10. ovoga Pravilnika unosi stranka obveznica u cjelokupnom iznosu te se stranka obveznica smatra nositeljem cjelokupne ostvarene uštede energije.“"]
[19,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 10.","Za mjere navedene u članku 10. stavku 3. i točki 2. u Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, nije omogućen prijenos ušteda. Molimo pojasniti zašto je to tako?\n\nDodatni komentar vezano za točku 2. - Sastavni dio projekta može biti elaborat o uštedama, stoga ukoliko postoji izračun ušteda u projektu smatramo da nije potrebno dodatno izrađivati novi elaborat. Ukoliko je potrebno ovime se dodatno povećavaju troškovi stranaka obveznica na administraciju.\n\nPredlaže se dopuna teksta tako da točka 2. glasi:\n„2. za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti za koje metode izračuna novih godišnjih ušteda nisu definirane u Prilogu III., koji je sastavni dio ovoga Pravilnika, zbog čega nije moguća primjena načina iz točke 1. ovoga stavka, u Sustav iz stavka 1. ovoga članka se unosi podatak o novoj godišnjoj uštedi energije, koja je izračunata od strane ovlaštene osobe iz članka 14. ovoga Pravilnika i sastavni je dio projektne dokumentacije ili u posebnom elaboratu ušteda energije iz članka 13. ovoga Pravilnika.“\n\nPredlaže se dodati novi st. 6. u čl. 10.: \n„Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije osigurava da se osobni podaci fizičkih osoba obrađuje u skladu s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i drugih propisa koji uređuju zaštitu osobnih podataka.“"]
[20,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 11.","Obzirom na dosadašnje iskustvo u slučajevima kada su veličine datoteka dokumenta (propisanih dokaza) iznad 4 MB nisu se mogli učitati i pohraniti u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, predlažemo da se omogući dostava dokumenata na prijenosnom mediju za pohranjivanje dokumenata (DVD, CD, USB).\n\nPredlaže se za nadopunu teksta stavkom 10:\n(10) „Ako se zbog određenih tehničkih razloga u Sustav datoteke dokumenata (dokaza) ne mogu učitati i pohraniti, dokumente je potrebno pohraniti na prijenosni medij za pohranjivanje podataka i dostaviti ga Ministarstvu u sklopu godišnjeg izvješća o ostvarenim uštedama.“  \nOdredba u stavku 9. je potencijalno diskriminirajuća s obzirom da se radi o istom Sustavu i istim ili sličnim mjerama energetske učinkovitosti, a obveza izrade elaborata je izostavljena za dio dionika."]
[21,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 11.","U odnosu na stavak 1., Prijedlog pravilnika određuje da je obveznik unosa podataka u Sustav, između ostalog i operator distribucijskog sustava. S obzirom na navedenu predmetnu odredbu članice Grupacije za eneregtsku učinkovitost HGK mišljenja su kako je potrebno navedeno dodatno pojasniti na način da se konkretno definira tko je obveznik unosa podataka u Sustav u slučaju kada je obveznik istovremeno opskrbljivač energije (stranka obveznica) i operator distribucijskog sustava.\n\nNadalje, predlaže se u tekstu Pravilnika detaljnije opisati i specificirati obveze operatora prijenosnog sustava. Naime operator prijenosnog sustava d.o.o. (HOPS) svake godine dostavlja Hrvatskoj energetskoj regulatornoj agenciji (HERA) „DESETOGODIŠNJI PLAN RAZVOJA PRIJENOSNE MREŽE S DETALJNOM RAZRADOM ZA POČETNO TROGODIŠNJE I JEDNOGODIŠNJE RAZDOBLJE“. Posljednji plan izrađen je za razdoblje 2021.-2030. godine, dostavljen je HERA-i 30. rujna 2020. godine, a HERA ga je odobrila 3. ožujka 2021. godine. Svaki HOPS-ov desetogodišnji plan razvoja sadrži poglavlje „PROVOĐENJE MJERA ENERGETSKE UČINKOVITOSTI U PRIJENOSNOJ MREŽI“ u kojem se daje „Procjena mogućih ušteda u gubicima prijenosne mreže u desetogodišnjem razdoblju (2021.-2030.)“. \nS obzirom da je HERA odobrila HOPS-ov desetogodišnji plan razvoja za razdoblje 2021-2030 godina, a time i prethodno specificirane procjene ušteda u gubicima prijenosa mreže, može li u tom slučaju HOPS navedene procjene unositi u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije?\n\nU odnosu na stavak 6., a s obzirom na dosadašnje iskustvo u slučajevima kada se veličine datoteka dokumenta (propisanih dokaza) iznad 4 MB nisu mogle učitati i pohraniti u Sustav, članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK predlažu da se omogući dostava dokumenata na prijenosnom mediju za pohranjivanje dokumenata (DVD, CD, USB).\n\nNadalje predlažu nadopunu stavka sa sljedećim: \n„Ako se zbog određenih tehničkih razloga u Sustav datoteke dokumenata (dokaza) ne mogu učitati i pohraniti, dokumente je potrebno pohraniti na prijenosni medij za pohranjivanje podataka i dostaviti ga Ministarstvu u sklopu godišnjeg izvješća o ostvarenim uštedama.“\n\nU odnosu na stavak 9., članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mišljenja su kako je navedena odredba potencijalno diskriminirajuća s obzirom da se radi o istom Sustavu i istim mjerama energetske učinkovitosti obveza izrade elaborata isključivo i samo za stranke obveznice jer se sve ostale obveznike unosa u Sustav oslobađa obveze izrade elaborata."]
[22,"Termoplin d.d.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 11.","Članak 11. stavak 8. potrebno je izmijeniti na način da se zadovolji prijedlog da se ušteda energije koja je rezultat mjere za poboljšanje energetske učinkovotosti koja je provedena uz sufinanciranje dijeli razmjerno sudjelovanju u investiciji na pojedine stranke, odnosno na isti način kao što se radilo u prvom razdoblju kumuliranja.\n\nČlanak 11. stavak 9. umjesto riječi “sustavni” treba pisati “sastavni”."]
[23,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 11.","Da li točka 5. stavak 5. pored dijelova distribucijske mreže (pogonski objekti: transformatorske stanice i vodovi) obuhvaća i poslovne zgrade te vozni park? U slučaju potvrdnog odgovora, predlažemo dopunu točke 5. stavka 5. ovog članka."]
[24,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 12.","Vezano za odredbu u stavku 8. potrebno je osigurati da svaka stranka obveznica ima mogućnost praćenja ostvarenja kumulativnih ušteda kroz Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije."]
[25,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 12.","Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK traže pojašnjenje hoće li kod utvrđivanja obveze kumulativnih ušteda energije na pojedine godine drugog razdoblja kumuliranja biti prisutan linearni rast?"]
[26,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 12.","Čl.12, st 3. Potrebno je izmijeniti na način da glasi: „Metode iz stavka 2. ovoga članka odnosno Priloga III., koji je sastavni dio ovoga Pravilnika, treba koristiti u najvećoj mogućoj mjeri uz stvarne ulazne podatke temeljene na propisanim dokazima, pri izračunu ušteda energije u skladu s ovim člankom ne mogu se koristiti referentne vrijednosti“. \nNaime, u slučaju nepostojanja stvarnih vrijednosti za ulazne podatke uvijek je moguće iste procijeniti modeliranjem potrošnje energenata."]
[27,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 13.","Vezano za odredbu iz stavka 1., dio vezan za izradu elaborata nije jasan za one mjere koje se ne projektiraju i za koje se uštede izračunavaju koristeći se izuzetno jednostavnim računskim operacijama (najčešće umnožak dva broja) i referentnim vrijednostima koje se odabiru u Sustavu ili stvarnim vrijednostima za koje se ionako mora učitati dokument kao dokaz o ulaznim podacima.\nIzrada elaborata za  svaku najjednostavniju mjeru (npr. zamjena jednog prozora, kupovina tri žarulje, kupovina uredskog ili kućanskog uređaja i sl.) bi birokratiziralo, otežalo i financijski značajno opteretilo administrativnu obradu. U nekim slučajevima trošak izrade elaborata bi potencijalno bio veći nego što je pozitivan financijski učinak provedbe mjere za stranku obveznicu pa se mjeru neće niti isplatiti provoditi ili upisivati ako baš za sve mjere stupi na snagu obveza izrade elaborata. Dodatno je neprihvatljivo da elaborat mora izraditi neovisna ovlaštena osoba, dakle osoba koja nije zaposlena u tom društvu ili povezanim društvima.\nSlijedom navedenog treba jasno navesti da se za mjere koje se, prema drugim propisima, ne projektiraju i za koje u SMIV-u postoji integrirana metoda za izračun ušteda ne treba izrađivati elaborat. Ako je to neprihvatljivo onda treba dopustiti da za te mjere elaborat mogu raditi ovlaštene osobe unutar društva koji je nositelj uštede ili povezanih društava. Ovo vrijedi za mjere i uštede koje stranka obveznica sama provodi i ostvaruje te prijavljuje u sklopu obveze. Ovo ne vrijedi za mjere i uštede koje provode i ostvaruju treće strane (osobe koje nisu obveznici unosa u Sustav ali su nositelji/vlasnici uštede) stavljaju na tržište energetskih ušteda. Dakle za svaku kupljenu uštedu bi elaborat bio potreban. Ovo pruža transparentnost, sigurnost i strankama obveznicama koje bi uštede kupovale te se smanjuje rizik za netransparentno trgovanje uštedama energije.\n\nPreporuka je da se navede za koje točno mjere iz Priloga III. treba izrađivati projekt kako ne bi bilo pogrešnih tumačenja s obzirom da to uređuju drugi propisi.  Navesti barem u nastavku odredbe redne brojeve mjere iz Priloga III. Treba izuzeti mjere koje računa Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije.\nZnači li ovo, da će npr. HEP-TOPLINARSTVO kao obveznik uz unos mjera u Sustav plus unos dokaza o provedenoj mjeri, što je npr. projekt potpisan od strane ovlaštenog projektanta struke, morati sve mjere staviti u objedinjeni dokument „Elaborat“ koji će trebati biti dodatno potpisan od strane osoba propisanih člankom 14.?\nZa mjeru koja se projektira nositelj uštede naručuje izradu projekta koji izrađuje i ovjerava ovlaštena osoba (projektant) u kojem se, među ostalome, obrađuju tehničke karakteristike, ulazni podaci i iskazuju energetske uštede koje će se ostvariti provedbom tog projekta. Nakon završetka projekta ispostavlja se račun te ako je primjenjivo, ovisno o vrsti projekta, ovlaštena osoba (nadzorni inženjer) izrađuje i ovjerava završno izvješće koje potvrđuje da je projekt izveden prema projektu i prema pravilima struke.   \nDakle, projekt ovlaštenog projektanta (s ulaznim podacima, tehničkim karakteristikama i energetskim uštedama), račun i/ili završno izvješće nadzornog inženjera je komplet dokumentacije koji su propisani kao dokazi za ulazne podatke te kojima se dokazuje da je mjera provedena. Također, ista dokumentacija opisuje se kao sadržaj elaborata. \nSlijedom toga nije opravdano tražiti da se administrativna obrada provedenih mjera i ostvarenih ušteda dodatno birokratizira te se dodatno povećava trošak strankama obveznicama samo da bi se već postojeća dokumentacija, koju je stranka obveznica već platila, objedinila u novi dokument koji se naziva „elaborat“. Uvođenjem obveze izrade elaborata, čiji sadržaj i dokumentacija već postoji (samo nije objedinjen u jednom dokumentu) i čiju izradu je stranka obveznica već platila, obradu i prijavu ušteda značajno otežava te povećava negativni financijski učinak stranki obveznici.\n\nDefinicijom u članku 3. stavku 2. pod rednim brojem 6. nositelj uštede definiran je kao obveznik unosa u Sustav. Obveznici unosa određeni su u članku 11., stavku 1.: „…odgovorne osobe javnog sektora, pružatelji energetske usluge i davatelji subvencije, stranke obveznice te operator prijenosnog sustava i operator distribucijskog sustava.“\n\nOvdje se navodi da za nositelje ušteda koji nisu obveznici unosa podataka u Sustav elaborat unosi osoba ovlaštena za izradu elaborata. Hoće li ta ovlaštena osoba dobiti pristup Sustavu od Ministarstva na zahtjev kada za to postoji potreba? Potrebno je objasniti kako ovlaštene osobe za izradu elaborata mogu pristupiti Sustavu."]
[28,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 13.","U odnosu na stavak 1., članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje vezano uz elaborate. Naime, dio vezan za elaborate nije jasan za mjere koje se ne projektiraju i za koje se uštede izračunavaju koristeći se izuzetno jednostavnim računskim operacijama (najčešće umnožak dva broja) i referentnim vrijednostima koje se odabiru u Sustavu ili stvarnim vrijednostima za koje se ionako mora učitati dokument kao dokaz o ulaznim podacima.\n\nIzrada elaborata za  svaku najjednostavniju mjeru (npr. zamjena jednog prozora, kupovina tri žarulje, kupovina uredskog ili kućanskog uređaja i sl.) bi birokratiziralo, otežalo i financijski opteretilo administrativnu obradu. U nekim slučajevima trošak izrade elaborata bi potencijalno bio veći nego što je pozitivan financijski učinak provedbe mjere za stranku obveznicu te se u tom slučaju neće isplatiti ni provoditi mjeru ako baš za sve mjere elaborat mora izraditi neovisna ovlaštena osoba.\n\nSlijedom navedenog treba jasno navesti da se za mjere koje se, prema drugim propisima,  ne projektiraju i za koje u SMIV-u postoji integrirana metoda za izračun ušteda ne treba izrađivati elaborat. Ako je to neprihvatljivo onda treba dopustiti da za te mjere elaborat mogu raditi ovlaštene osobe unutar društva koji je nositelj uštede. Ovo vrijedi za mjere i uštede koje stranka obveznica sama provodi i ostvaruje te prijavljuje u sklopu obveze. Ovo ne vrijedi za mjere i uštede koje provode i ostvaruju treće strane (osobe koje nisu obveznici unosa u Sustav ali su nositelji/vlasnici uštede) i stavljaju na tržište energetskih ušteda.\n\nU slučaju da se uštede koje ostvaruju mjere koje se ne projektiraju i/ili za koje u Sustavu postoji integrirana metoda za izračun stavljaju na tržište mora se izraditi elaborat ovjeren od ovlaštene osobe. Ovlaštena osoba koja je izradila elaborat na zahtjev dobiva pristup Sustavu te unosi podatke i dokaze o provedenoj mjeri kako bi se za istu mogao izvršiti prijenos u Sustavu u slučaju prodaje ili prepuštanja uštede od trećih strana tj. pravnih i fizičkih osoba koji nisu obveznici unosa u Sustav ali su nositelji uštede.\n\nJe li relevantan elaborat ili projekt koji je izrađen nekoliko godina ranije? \nZa neke veće i kompleksnije projekte, posebice u sektoru distribucije i pretvorbe, preliminarne studije/elaborati izrađuju se i nekoliko godina unaprijed. Do faze izvođenja i završetka mjere često može doći do promjena koje utječu na iznos predviđenih/planiranih i iskazanih ušteda u preliminarnoj studiji/elaboratu.\n\nS obzirom na gore navedeno i to da se mogu prijaviti planirane uštede unaprijed, što u slučaju da se elaborat izradi nekoliko godina ranije te se iznos ušteda iz tog elaborata prijavi, a nakon par godina promijene se ulazni podaci, referentne vrijednosti ili se u fazi izvođenja projekt izmjeni, a time i iznos ušteda? \n\nHoće li se iznos moći korigirati retrogradno? Što s razlikom? Hoće li se smatrati da je stranka obveznica neistinito prijavila uštedu te će joj se naplatiti naknada za razliku ili nekako drugačije? Hoće li se u slučaju većeg konačnog iznosa ušteda `višak` moći prebaciti retrogradno u iduću godinu? Hoće li se unatoč razlici prijaviti iznos koji je prvotno bio prijavljen te će se taj predviđeni iznos nakon stvarne provedbe mjere uzimati za izračun kumulativne uštede?\n\nU odnosu na stavak 3. članice Grupacije za energetsku učinkovitost predlažu da se navede za koje točno mjere iz Priloga III. se treba izrađivati projekt kako ne bi bilo pogrešnih tumačenja s obzirom da to uređuju drugi propisi. Predlažemo u nastavku odredbe navesti redne brojeve mjere iz Priloga III. također, treba uzeti i mjere koje računa SMIV.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje stavka 7., odnosno znači li navedeno da će stranke obveznice uz unos mjera u Sustav plus unos dokaza o provedenoj mjeri, što je npr. projekt potpisan od strane ovlaštenog projektanta struke, morati sve mjere staviti u objedinjeni dokument „Elaborat“ koji će morat bit dodatno potpisan od strane osoba propisanih člankom 14.?\nZa mjeru koja se projektira nositelj uštede naručuje izradu projekta koji izrađuje i ovjerava ovlaštena osoba (projektant) u kojem se, među ostalome, obrađuju tehničke karakteristike, ulazni podaci i iskazuju energetske uštede koje će se ostvariti provedbom tog projekta. Nakon završetka projekta ispostavlja se račun te ako je primjenjivo, ovisno o vrsti projekta, ovlaštena osoba (nadzorni inženjer) izrađuje i ovjerava završno izvješće koje potvrđuje da je projekt izveden prema projektu i prema pravilima struke.   \nDakle, projekt ovlaštenog projektanta (s ulaznim podacima, tehničkim karakteristikama i energetskim uštedama), račun i/ili završno izvješće nadzornog inženjera je komplet dokumentacije koji su propisani kao dokazi za ulazne podatke te kojima se dokazuje da je mjera provedena. Također, ista dokumentacija opisuje se kao sadržaj elaborata. \nSlijedom toga nije opravdano tražiti da se administrativna obrada provedenih mjera i ostvarenih ušteda dodatno birokratizira te se dodatno povećava trošak strankama obveznicama samo da bi se već postojeća dokumentacija, koju je stranka obveznica već platila, objedinila u novi dokument koji se naziva „elaborat“. Uvođenjem obveze izrade elaborata, čiji sadržaj i dokumentacija već postoji (samo nije objedinjen u jednom dokumentu) i čiju izradu je stranka obveznica već platila, obradu i prijavu ušteda značajno otežava te povećava negativni financijski učinak stranki obveznici.\nNadalje, obveza da dokumentaciju izrađuje isključivo neovisna ovlaštena osoba nije u skladu s postojećom regulativnom koja uređuje poslove i djelatnosti gradnje (Zakon o gradnji, Zakon o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje) koji izrijekom ne zabranjuju da ovlaštene osobe (projektant, nadzorni inženjer) izrađuju projektnu dokumentaciju i nadziru izvođenje gradnje unutar društva u kojem su zaposleni i koje je ujedno i investitor projekta te nositelj uštede koju taj projekt ostvaruje. Niz odredbi zakonskih i podzakonskih akata koji uređuju poslove i djelatnosti gradnje obvezuje pravne osobe i ovlaštene osobe unutar pravnih osoba da u obavljanju djelatnosti gradnje moraju poštivati odredbe zakona, posebne zakone te temeljna načela i pravila struke. Slijedom toga smatramo da nema osnove za uvođenje obveze da elaborate ovjeravaju isključivo neovisne ovlaštene osobe.\n\nU odnosu na stavak 8. \"Nositelj uštede“ definiran je kao obveznik unosa u Sustav. Obveznici unosa određeni su u članku 11, stavak 1: odgovorne osobe javnog sektora, pružatelji energetske usluge i davatelji subvencije, stranke obveznice te operator prijenosnog sustava i operator distribucijskog sustava.\n\nOvdje se navodi da za nositelje ušteda koji nisu obveznici unosa podataka u Sustav elaborat unosi osoba ovlaštena za izradu elaborata. Da li ta ovlaštena osoba dobiva pristup Sustavu od Ministarstva na zahtjev kada za to postoji potreba? Potrebno je objasniti kako ovlaštene osobe koje nisu obveznici unosa u Sustav mogu pristupiti Sustavu.\nAko se ovdje mislilo da se u Sustav unose mjere i uštede trećih strana (koji nisu obveznici unosa) sa svrhom evidentiranja, verifikacije i prodaje članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mišljenja su da je potrebno promijeniti ili proširiti definiciju te pojasniti svrhu unosa podataka u Sustav od strane ovlaštenih osoba koji nisu obveznici unosa. Uštede koje se prenose i kojima se trguje trebale bi biti evidentirane i verificirane od strane NKT u Sustavu prije prijenosa i prodaje kako bi proces bio transparentan."]
[29,"Termoplin d.d.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 13.","Članak 13. stavak 5. umjesto riječi “Pravilniku III.” treba pisati “Prilogu III.”."]
[30,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Za veliku većinu informacijskih, edukativnih i organizacijskih mjera Sustav samostalno izračunava uštede jednostavnim formulama (najčešće umnožak dva broja) prema ponuđenim referentnim vrijednostima i na osnovi ulaznih podataka (najčešće jednog ulaznog podatka). Prilikom unosa podataka o mjeri i uštedama u aplikaciju SMIV svakako se mora učitati dokument iz kojeg su ulazni podaci vidljivi pa je izrada elaborata nepotrebna te dodatno birokratizira i komplicira proces te umanjuje financijski efekt izbjegnutih kazni. \n\nSmatra se da za informacijske, edukativne i organizacijske mjere koje stranka obveznica samostalno provodi nije potrebno izrađivati elaborat. \nZa informacijske, edukativne i organizacijske mjere koje treće strane (nositelji ušteda koji nisu obveznici unosa podataka u Sustav) stavljaju na tržište potrebno je izraditi elaborat koji mora biti ovjeren od ovlaštene osobe. Ovlaštena osoba na zahtjev od Ministarstva dobiva pristup i unosi elaborat u Sustav kako bi se uštede mogle prenijeti ili prodati stranki obveznici. Osoba koja unosi podatke u Sustav odgovorna je za istinitost i točnost podataka i izračun ušteda.\n\nKako je već ranije spomenuto za većinu tipskih mjera koriste se jednostavne metode za izračun ušteda te se u Sustav učitavaju dokazi o ulaznim podacima i o tome da je mjera provedena. Slijedom toga nije dobro generalizirati te staviti obvezu da za sve mjere izračun ušteda mora biti izrađen od neovisne ovlaštene osobe. Iz toga slijedi da stranke obveznice ništa vezano za sustav obveze same ne mogu odrađivati niti unositi podatke u Sustav ili da osobe obveznika unosa u Sustav koje su od Ministarstva dobili pristup Sustavu moraju biti ovlaštene osobe ili da za sve moraju angažirati vanjske neovisne ovlaštene osobe.\nVelika društva strane obveznice imaju obvezu provođenja nabave prema Zakonu o javnoj nabavi. Nabavu je teško provesti ukoliko nije poznat točan broj mjera te njihova složenosti kako bi se definirao predmet nabave. Točan broj za prethodnu godinu možemo imati krajem godine što ostavlja samo mjesec i pol za provedbu nabave te je stoga završno izvješće sa svim potpisanim elaboratima nemoguće izraditi do 15.02. Dodatno neprihvatljivo je bilo kakvo birokratsko povećanje troškova ukoliko u društvima postoje ovlaštene osove koje su dužne stručno neovisno provjeravati sve potrebne podatke i izračunavati uštede. Stranke obveznice su u protekle dvije i pol godine pokrenule niz aktivnosti kako bi osigurale stručne kadrove koji mogu sudjelovati u aktivnostima koje propisuje Sustav obveza EnU stoga se ovime značajno mijenjaju tek uspostavljeni okviri te dodatno povećavaju troškovi provedbe sustava.\nObveza da dokumentaciju izrađuje isključivo neovisna ovlaštena osoba nije u skladu s postojećom regulativnom koja uređuje poslove i djelatnosti gradnje  izrijekom ne zabranjuju da ovlaštene osobe (projektant, nadzorni inženjer) izrađuju projektnu dokumentaciju i nadziru izvođenje gradnje unutar društva u kojem su zaposleni i koje je ujedno i investitor projekta te nositelj uštede koju taj projekt ostvaruje. \nNiz odredbi zakonskih i podzakonskih akata kao što su Zakon o gradnji, Zakon o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, Zakon o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju, Pravilnik o načinu provedbe stručnog nadzora građenja, obrascu, uvjetima i načinu vođenja građevinskog dnevnika te o sadržaju završnog izvješća nadzornog inženjera, Statuti Hrvatskih komora ovlaštenih inženjera i dr. koji uređuju poslove i djelatnosti gradnje obvezuje pravne osobe i ovlaštene osobe unutar pravnih osoba da u obavljanju djelatnosti gradnje moraju poštivati odredbe zakona, posebne zakone te temeljna načela i pravila struke. Slijedom toga smatramo da nema osnove za uvođenje obveze da elaborate ovjeravaju isključivo neovisne ovlaštene osobe.\nPredlaže se stoga sljedeća kategorizacija za potrebu izrade elaborata i vrste ovlaštenih osoba:\n1. Mjere provedene od strane stranke obveznice ili povezanog društva:\n1a. Uštede se računaju kroz aplikaciju SMIV – nije potrebna izrada elaborata; potrebna je izjava o istinitosti ulaznih podataka odgovorne osobe društva koje je nositelj uštede ili ovlaštene osobe unutar društva ili povezanih društava\n1b. Uštede se ne mogu računati u aplikaciji SMIV ali postoji metodologija u Pravilniku – potrebna je izrada elaborata; potrebna je izjava o istinitosti ulaznih podataka odgovorne osobe društva koje je nositelj uštede ili ovlaštene osobe unutar društva ili povezanih društava; elaborat ovjerava ovlaštena osoba unutar društva nositelja uštede ili povezanih društava; nije potrebna ovjera elaborata od strane neovisne ovlaštene osobe\n1c. Mjera za koju je obvezna izrada projekta i koja ostvaruje uštede < 1GWh – potrebna je izrada elaborata; elaborat ovjerava ovlaštena osoba unutar društva nositelja uštede ili povezanih društava; nije potrebna ovjera elaborata od strane neovisne ovlaštene osobe\n1d. Mjera za koju je obvezna izrada projekta i koja ostvaruje uštede > 1GWh -  potrebna je izrada elaborata; elaborat ovjerava neovisna ovlaštena osoba.\n\n1e. Specifična mjera za koju nije obvezna izrada projekta, za koju nije definirana metodologija za izračun uštede Pravilnikom ili metodologijom – potrebna je izrada elaborata; elaborat ovjerava neovisna ovlaštena osoba\n2. Mjere kupljene na tržištu ili stečene Sporazumom/Ugovorom o prepuštanju ili prijenosu - potrebna je izrada elaborata; elaborat ovjerava neovisna ovlaštena osoba\nPredlaže se da Ministarstvo osigura povremenu provjeru i kontrolu dostavljenih elaborata potpisanih od ovlaštenih osoba zaposlenih u društvima koja imaju status stranki obveznica ili povezanih društava.\n\nZa elaborate ušteda ostvarenih mjerama u prometnu nije navedeno koja točno ovlaštena osoba može ovjeravati. Analogno za informacijske i organizacijske mjere pretpostavka je da i za mjere u prometu elaborate mogu ovjeravati ovlaštene osobe svih struka."]
[31,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 4. \nSmatramo da bi za nositelja ušteda bilo ekonomski isplativije kada bi ovlaštena osoba za izradu elaborata mogla biti stalni zaposlenik energetskog subjekta."]
[32,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Za elaborate ušteda ostvarenih mjerama u prometu nije navedeno koja točno ovlaštena osoba može ovjeravati.  Analogno za informacijske i organizacijske mjere pretpostavka je da i za mjere u prometu elaborate mogu ovjeravati ovlaštene osobe svih struka. Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK traže pojašnjenje navedenog. \nZa veliku većinu informacijskih, edukativnih i organizacijskih mjera Sustav samostalno izračunava uštede jednostavnim formulama (najčešće umnožak dva broja) prema ponuđenim referentnim vrijednostima i na osnovi ulaznih podataka (najčešće jednog ulaznog podatka). Prilikom unosa podataka o mjeri i uštedama u aplikaciju SMIV svakako se mora učitati dokument iz kojeg su ulazni podaci vidljivi, stoga članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK smatraju da je izrada elaborata nepotrebna te dodatno birokratizira i komplicira proces. \n\nZa informacijske, edukativne i organizacijske mjere koje stranka obveznica samostalno provodi nije potrebno izrađivati elaborat. \n\nZa informacijske, edukativne i organizacijske mjere koje treće strane (nositelji ušteda koji nisu obveznici unosa podataka u Sustav) stavljaju na tržište potrebno je izraditi elaborat koji mora biti ovjeren od ovlaštene osobe. Ovlaštena osoba na zahtjev od Ministarstva dobiva pristup i unosi elaborat u Sustav kako bi se uštede mogle prenijeti ili prodati stranki obveznici. Osoba koja unosi podatke u Sustav odgovorna je za istinitost i točnost podataka i izračun ušteda.\nKako je već ranije spomenuto za većinu tipskih mjera koriste se jednostavne metode za izračun ušteda te se u Sustav učitavaju dokazi o ulaznim podacima i o tome da je mjera provedena. Slijedom toga članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK smatraju da nije dobro generalizirati te staviti obvezu da za sve mjere izračun ušteda mora biti izrađen od neovisne ovlaštene osobe. Iz toga slijedi da stranke obveznice ništa vezano za sustav obveze same ne mogu odrađivati niti unositi podatke u Sustav ili da osobe obveznika unosa u Sustav koje su od Ministarstva dobili pristup Sustavu moraju biti ovlaštene osobe ili da za sve moraju angažirati vanjske neovisne ovlaštene osobe."]
[33,"ENERGONOVA d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Članak 14.\nPozdravljam uvođenje Elaborata o uštedi energije za dokazivanje ostvarene uštede energije.\nSmatram da za izradu istoga ovlaštene osobe moraju biti dobro educiranje i imati najviši stupanj osposobljavanja na području energetske učinkovitosti. Cilj je da Elaborat bude točan i kvalitetan dokument kako bi se kvalitetno i ispravno dokazale ostvarene uštede energije.\nS obzirom na iskustvo u kontroli energetskih pregleda i certifikata zgrada, ovlaštene osobe nepotpuno analiziraju potrošnju energije i u većoj mjeri nekvalitetno obrađuju mjere za povećanje energetske učinkovitosti te je upitno i kako bi dokazivali ostvarene uštede. Nadalje, spomenute ovlaštene osobe nemaju potrebno iskustvo s velikim sustavima, odnosno velikim poduzećima koji su mjere uštede implementirali, ili planiraju implementirati u svoje procese proizvodnje.\nTemeljem prihodno navedenog smatram da izradu Elaborata o uštedi energije mogu raditi osobe ovlaštene za energetski pregled velikih poduzeća čime i Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja ima pod kontrolom ovlaštene osobe u pogledu obaveze dodatne edukacije, ali i uskraćivanja ovlaštenja u slučaju nepoštivanja propisanih pravila struke..\nNaime, temeljem Zakona o energetskoj učinkovitost (NN 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) donesen je Pravilnik o energetskom pregledu za velika poduzeća (NN 123/15 i 5/20) temeljem kojeg je provedeno dodatno usavršavanje (Modul III) i izdana RJEŠENJA kojima se ovlašćuju tvrtke za energetski pregled velikih poduzeća.\nTemeljem istog Zakona o energetskoj učinkovitost izrađen je i stavljen na javnu raspravu ovaj Pravilnik o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije. \nSlijedom prethodno navedenog postoji međusobna direktna poveznica preko Zakona o energetskoj učinkovitost ovog prijedloga Pravilnika sa Pravilnik o energetskom pregledu za velika poduzeća."]
[34,"Slavica Bardić","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Mišljenja sam da bi Elaborate o uštedama energije trebale izrađivati samo osobe ovlaštene za energetske preglede velikih poduzeća jer imaju najviši stupanj osposobljavanja na području energetske učinkovitosti koji uključuje metodologiju energetskog pregleda, analizu potrošnje pojedinog energenta, a što je najvažnije modeliranje potrošnje pojedinog tehničkog sustava. Također, osposobljene su za analizu potrošnje transporta. Uz sve to, osobe za energetski pregled velikog poduzeća znaju predložiti, analizirati i ocijeniti mjere povećanja energetske učinkovitosti. Cilj je da Elaborat bude točan i kvalitetan dokument i na ovaj način bi se izbjegle pogreške i netočni podaci. U izradi Elaborata o uštedama energije sudjelovala bi određena struka, ovisno o mjeri koja se elaborira, ali i ostale struke ako je predloženo više mjera  iz različitih područja. Potrebno je imati na umu i to da su neke mjere u međuovisnosti i da ne daju uštede u kombinaciji jednake onima ako se svaka mjera provodi samostalno. Isto tako, osobe ovlaštene za energetske preglede velikih poduzeća mogu raditi i neovisne kontrole gotovih elaborata."]
[35,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Potrebno je preciznije definirati, neovisnost po pitanju vlasništva, obiteljski, sudionik prema zakonu o gradnji i sl."]
[36,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Pri provedenim kontrolama elaborat o uštedama energije u zgradama, iako su izvedeni od ovlaštenih osoba, uočena je znatna količina neispravnih elaborata. Uobičajena greška je da se izračun ušteda energije provodi na način da se koriste referentne vrijednosti ušteda energije po pojedinoj mjeri i ne provodi se normalizacija. \nRezultat takvih izračuna je ušteda energije veća od potrošnje energije (prema računima za potrošnju energije ispostavljenih zgradi). Na temelju takvih pogrešnih podataka unesenih u SMIV biti će sastavljeno netočno „Godišnje izvješće o napretku postignutom u ostvarenju nacionalnih ciljeva energetske učinkovitosti“ iz Čl. 9. Zakona o energetskoj učinkovitosti, odnosno iskazat će se veće uštede od potrošnje energije. \nStoga predlažemo da elaborat iz članka 13. ovoga Pravilnika izrađuju osobe ovlaštene za provjeru-kontrolu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti. Uvjet za unošenje mjere u SMIV treba biti provjera-kontrola od strane ovlaštenih osoba za provjeru-kontrolu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti. Odnosno, kao što je prema PRILOG Preporuci Komisije o prenošenju obveza uštede energije u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti C(2019) 6621, Bruxelles, 25.9.2019. „Ti su mehanizmi osmišljeni kako bi se smanjili troškovi i administrativno opterećenje javnog tijela, posebno: \n provjere bi mogle organizirati i platiti stranke obveznice i \n nadzor bi mogla organizirati akreditacijska tijela, a platiti treće strane. \nUloga javnog tijela stoga bi trebala biti usmjerena: \n na utvrđivanje pravila za uzorkovanje, kriterija za treće strane, protokolâ za provjeru itd.,\n na preispitivanje nalaza iz izvješća akreditacijskih tijela i \n na temelju tog preispitivanja: na obvezivanje stranaka obveznica na poduzimanje mjera za ispravljanje neusklađenosti, na djelomično ili potpuno poništenje uštede energije o kojoj je izviješteno za slučajeve koje se ispitivalo i o na izricanje sankcija ili kazni.“"]
[37,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Predlaže se nadopuniti čl.14. st 1. na način da glasi (1) Elaborat iz članka 13. ovoga Pravilnika izrađuju ovlaštene osobe za projektiranje u području arhitekture, građevine, strojarstva i elektrotehnike ili za provođenje energetskog pregleda i energetskog certificiranja zgrada ili velikog poduzeća ili ovlaštena osoba za provjeru-kontrolu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti.\nBudući da je se člankom 7.a stavkom 5. EED-a od država se članica traži da uspostave sustave mjerenja, nadzora i provjere u okviru kojih se provodi dokumentirana provjera na temelju barem statistički značajnog udjela i reprezentativnog uzorka mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje su uspostavile stranke obveznice, logično je da su osobe ovlaštene za poslove provjere-kontrole kvalificirane i za izradu elaborata iz čl.13."]
[38,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 14.","Kao posljedica provođenja provjere-kontrole Elaborata iz članka 13. i netočnih elaborata, izvjesno je da će biti djelomičnih ili potpunih poništenje prijavljenih uštede energije, što će rezultirati znatnim troškovima za stranke obveznice sustava obveze pa zbog njihove zaštite predlažemo uvođenje obveznog osiguranje od profesionalne odgovornosti za poslove izrade elaborata i provjere-kontrole ovlaštenim osobama."]
[39,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 15.","Ako Nacionalno koordinacijsko tijelo (NKT) isključivo i samo temeljem elaborata verificira uštede koje ovjeravaju ovlaštene osobe tada zapravo ovlaštene osobe vrše verifikaciju ušteda, a ne NKT. Dakle, ako NKT neće raditi dubinsku kontrolu kvalitete.\nKako je ranije spomenuto, s obzirom da se radi o istom Sustavu i istim mjerama energetske učinkovitosti obveza izrade elaborata isključivo i samo za stranke obveznice je diskriminirajuća jer se člankom 11., stavkom 9 sve ostale obveznike unosa u Sustav oslobađa obveze izrade elaborata.\nAko NKT može vršiti verifikaciju ušteda energije iz alternativnih mjera politike na temelju podataka koje je imenovana osoba unijela u Sustav zašto se isti princip ne primjenjuje na stranke obveznice!? \nStranke obveznice za razliku od drugih obveznika unosa imaju propisanu vrlo veliku naknadu na ime neostvarenja obveze uštede. Proces se još dodatno komplicira i poskupljuje i to samo za stranke obveznice uvođenjem obveze izrade elaborata od neovisne ovlaštene osobe za baš svaku mjeru što nije opravdano te je potencijalno i diskriminirajuće."]
[40,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 15.","U financiranju mjere koja je sufinancirana iz sredstava Grada/Države ostvarene uštede trebale bi se raspodjeljivati razmjerno uloženim sredstvima u projekt."]
[41,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 15.","Ako Nacionalno koordinacijsko tijelo (NKT) isključivo i samo temeljem elaborata verificira uštede koje ovjeravaju ovlaštene osobe tada zapravo ovlaštene osobe vrše verifikaciju ušteda, a ne NKT. \n\nU odnosu na stavak 1., kako je ranije spomenuto, s obzirom da se radi o istom Sustavu i istim mjerama energetske učinkovitosti, obveza izrade elaborata isključivo i samo za stranke obveznice je diskriminirajuća jer se člankom 11., stavkom 9 sve ostale obveznike unosa u Sustav oslobađa obveze izrade elaborata.\n\nU odnosu na stavak 7., Ako NKT može vršiti verifikaciju ušteda energije iz alternativnih mjera politike na temelju podataka koje je imenovana osoba unijela u Sustav zašto se isti princip ne primjenjuje na stranke obveznice!? \nStranke obveznice za razliku od drugih obveznika unosa imaju propisanu vrlo veliku naknadu na ime neostvarenja obveze uštede. Proces se još dodatno komplicira i poskupljuje i to samo za stranke obveznice uvođenjem obveze izrade elaborata od neovisne ovlaštene osobe za baš svaku mjeru što nije opravdano te je potencijalno i diskriminirajuće."]
[42,"Energia naturalis d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 15.","Predlažemo da se Pravilnikom propiše kako će se energetske uštede ostvarene zajedničkim financiranjem u mjeru energetske učinkovitosti od strane stranaka obveznica i državnih/javnih tijela podijeliti proporcionalno ulaganju njihovih vlastitih sredstava. Direktivom EU je predviđeno kako države članice u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju certificirane uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće strane, među ostalim ako stranke obveznice putem tijela koja je odobrila država ili putem javnih tijela promiču mjere koje mogu, uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja. Nastavno na navedeno, smatramo kako bi trebalo iskoristiti predviđenu mogućnost s obzirom da bi na taj način stranke obveznice bile motivirane ulagati u mjere energetske učinkovitosti koje zahtijevaju veća ulaganja, a rezultiraju dugoročnijim učincima. Također, u slučaju podjele ostvarenih energetskih ušteda između alternativnih mjera i sustava obveza energetske učinkovitosti u proporcionalnom udjelu ulaganja investitora, neće dolaziti do dvostrukog obračunavanja energetskih ušteda, a što je u skladu s zahtjevima EU regulative."]
[43,"Termoplin d.d.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 15.","Članak 15. stavak 6. potrebno je izmijeniti na način da se zadovolji prijedlog da se ušteda energije koja je rezultat mjere za poboljšanje energetske učinkovotosti koja je provedena uz sufinanciranje dijeli razmjerno sudjelovanju u investiciji na pojedine stranke, odnosno na isti način kao što se radilo u prvom razdoblju kumuliranja."]
[44,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 15.","Nejasna je (zapravo ne postoji) procedura i posljedice za državu, obveznika, ovlaštenu osobu i korisnika mjere, po mjerama uštede energije koje su prethodno verificirane a naknadno kroz postupak provjere-kontrole djelomično ili potpuno poništene."]
[45,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 16.","U članku 16, stavak 1 navodi se da se u Sustavu na stranku obveznicu mogu prenijeti preostale kumulativne uštede. S obzirom da trenutačno korisnici nisu u mogućnosti to raditi u Sustavu, može li se pretpostaviti da će to raditi Nacionalno koordinacijsko tijelo?\nDosadašnja praksa je bila koja je usklađena s računovodstvenim politikama je da je dovoljan jedan krovni sporazum u slučaju da se izrađuje objedinjeno godišnje izvješće u ima više stranaka obveznica. Smatra se nepotrebnim da se takav ugovor unosi za svaku mjeru (govorimo o više stotina mjera).\nPredlažemo dodati novi stavak između stavka (2) i (3) tako da glasi:\n„(3) Stavak 2 ovog članka ne odnosi se na evidentiranje prijenosa ušteda između/unutar povezanih/ovisnih društava koji imaju sklopljen interni akt/ugovor/sporazum kojim se uređuje metodologija prijenosa i kupnje ušteda energije i koji je potrebno dostaviti uz objedinjeno izvješće.“"]
[46,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 16.","Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje trebaju li dva povezana trgovačka društva sklapati i prilagati sporazume za svaku mjeru koja se prenosi?\n\nPredlaže se dodati sljedeće stavke: \n\n„(3) Prijenos ušteda ne mora se pojedinačno evidentirati za svaku mjeru za povezana/ovisna društva koja podnose objedinjeno izvješće ako je između povezanih/ovisnih društava sklopljen interni akt/ugovor/sporazum kojim se uređuje metodologija prijenosa i trgovanja ušteda energije.\n\n(4) Nositelj objedinjenog izvješća dužan je interni akt (iz stavka gore) dostaviti Nacionalnom koordinacijskom tijelu (npr. 90 dana) prije roka za podnošenje izvješća o ostvarenju obveze (npr. do 15 studenog u godini za koju se izrađuje objedinjeno izvješće). NKT će izvršiti evaluaciju internog akta te će se u roku od 15 radnih dana povratno očitovati nositelju objedinjenog izvješća.\n\n(5) U slučaju da metodologija prijenosa i trgovanja ušteda energije u internom aktu nije jasno obrazložena, nije transparentna ili nije u skladu s važećim propisima NKT od nositelja objedinjenog izvješća može zatražiti obrazloženje, nadopunu i reviziju internog akta. U slučaju da se  ili zatražiti da se prijenos ušteda evidentira sukladno stavku 2 ovog članka.“\n\nili pojednostavljeno\n\n„(3)Stavak 2. ovog članka ne odnosi se na evidentiranje prijenosa ušteda između/unutar povezanih/ovisnih društava koji imaju sklopljen interni akt/ugovor/sporazum kojim se uređuje metodologija prijenosa i trgovanja ušteda energije.“"]
[47,"Energia naturalis d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 16.","Predlažemo dopunu članka 16. Pravilnika novim stavkom kojim bi se propisalo kako nositelj uštede (u slučaju kada je nositelj uštede ujedno i stranka obveznica) ima mogućnost, na drugu stranku obveznicu, prenijeti višak energetskih ušteda koji je ostvario u prethodnoj godini ili godinama tekućeg kumulativnog razdoblja. Iz trenutno propisanih odredbi to nije jasno navedeno, a pretpostavljamo kako je predlagatelj ovog Pravilnika predvidio da stranka obveznika koja je ostvarila višak energetskih ušteda u odnosu na svoje obveze, s istima ima pravo upravljati."]
[48,"Termoplin d.d.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak 16.","Predlažemo brisanje odredbe članka 16. stavka 4. kako bi se osigurala veća fleksibilnost u ispunjavanju obveza uštede energije. Cijeli tekst Prijedloga Pravilnika potrebno je urediti na način se zadovolji prijedlog da se ušteda energije koja je rezultat mjere za poboljšanje energetske učinkovotosti, neovisno o tome da li je sastavni dio alternativnih mjera politike ili sustava obveze energetske učinkovitosti može prenositi i da se njome može trgovati. Također, mjera koja je provedena uz sufinanciranje može se dijeliti razmjerno sudjelovanju u investiciji na pojedine stranke, odnosno na isti način kao što se radilo u prvom razdoblju kumuliranja."]
[49,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  17.","Tko može sve biti dionik na tržištu energetskih ušteda? Da li samo tvrtke, samo stranke obveznice ili svi koji provode mjere vlastitim sredstvima i ostvaruju uštedu, dakle pravne i fizičke osobe izvan sustava obveze?  \nDa li uštede koje stranka obveznica kupi na tržištu temeljem izrađenih elaborata nisu verificirane od NKT-a prije kupnje već nakon što stranka obveznica unese mjeru u Sustav? Da li NKT i ako da na koji način vrši kontrolu da se iste uštede ne prodaju različitim strankama obveznicama više puta ili da je iskaz ušteda istinit? \nNisu propisane kazne za prodavatelja uštede u slučaju prodaje uštede koja nije ostvarena ili je netočno iskazana. Što u tom slučaju i u slučaju ako se utvrdi da je ušteda prodana više puta? U tom slučaju rizik i štetu, prema trenutnoj regulativi, podnosi samo stranka obveznica (kupac uštede) na način da joj se potencijalno i u slučaju kontrole ta ušteda retrogradno ne prizna u sklopu sustava obveze te će vjerojatno morati naknadno platiti kaznu za neostvarenje uštede za koju se utvrdi da je neistinita ili više puta prodana. \nPredlaže novi stavak između postojećih stavaka (3) i (4) tako da glasi:\n„(4) Stavak 3 ovog članka ne odnosi se na evidentiranje prijenosa ušteda između/unutar povezanih/ovisnih društava koji imaju sklopljen interni akt/ugovor/sporazum kojim se uređuje metodologija prijenosa i trgovanja ušteda energije i koji Ministarstvu podnose objedinjeno izvješće.“"]
[50,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  17.","U odnosu na stavak 1. članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK traže pojašnjenje tko sve može biti dionik na tržištu energetskih ušteda? Samo tvrtke, samo stranke obveznice ili svi koji provode mjere vlastitim sredstvima i ostvaruju uštedu, dakle pravne i fizičke osobe izvan sustava obveze?  \nJe li točno da uštede koje stranka obveznica kupi na tržištu nisu verificirane od NKT-a prije kupnje, već nakon što stranka obveznica unese mjeru u Sustav? Vrši li NKT i ako da, na koji način vrši kontrolu da se iste uštede ne prodaju različitim strankama obveznicama više puta ili da je iskaz ušteda istinit? \nČlanice Grupacije predlažu propisivanje kazni za prodavatelja uštede u slučaju prodaje uštede koja nije ostvarena ili je netočno iskazana ili u slučaju ako se utvrdi da je ušteda prodana više puta. U navedenim slučajevima rizik i štetu, prema trenutnoj regulativi, podnosi samo stranka obveznica (kupac uštede) na način da joj se potencijalno i u slučaju kontrole ta ušteda retrogradno ne prizna u sklopu sustava obveze te će vjerojatno morati naknadno platiti kaznu za neostvarenje uštede za koju se utvrdi da je neistinita ili više puta prodana. Pretpostavka je da se taj dio treba urediti bilateralno prilikom kupoprodaje ušteda.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost predlažu dodati iza stavka (3) stavak (4) koji glasi:\n\n„(4) Stavak 3. ovog članka ne odnosi na evidentiranje prijenosa ušteda između/unutar povezanih/ovisnih društava koji imaju sklopljen interni akt/ugovor/sporazum kojim se uređuje metodologija prijenosa i trgovanja ušteda energije i koji Ministarstvu podnose objedinjeno izvješće.“"]
[51,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  17.","Čl.17, st 2. Potrebno je izmijeniti na način da glasi „(2) Unutar razdoblja kumuliranja može se trgovati samo uštedama koje su nastale unutar tog razdoblja kumuliranja.“ \nObzirom da određene mjere imaju dug životni vijek, primjerice energetska obnova zgrada, koji se proteže kroz više razdoblja kumuliranja time ostvaruju akumuliranu uštedu po pojedinim razdobljima kumuliranja.\nEED-u nigdje ničim ne prijeći da se ušteda energije ostvarena unutar nekog razdoblja ne može uračunati u ispunjenje obveze za to razdoblje time što je mjera nastala unutar nekog drugog razdoblja, neovisno o tome kad je mjera prijavljena. Bit je da prema EED-u nije dozvoljeno akumulirane uštede iz pojedinog razdoblja kumulacije koristiti za ispunjenje obveze za neko drugo razdoblje kumulacije. Nije u redu da se uštede za zgrada koja je sanirana, primjerice 2020.god. računaju samo za zadnju godinu prvog razdoblja kumulacije iako ona ostvaruje akumulirane uštede i u drugom razdoblju kumulacije, takav način je apsolutno destimulativan i vodio bi ka provođenju samo mjera sa kratkim životnim vijekom."]
[52,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  18.","Da li navod u stavku 5. znači da se kumulativna ušteda može upisati u samo jednoj godini ili se može rasporediti na više godina?\nDodatno, navedeno je da se kumulativ može upisati u bilo kojoj godini nakon provedbe mjere. Što je sa kumulativnom uštedom ako se mjera povede u zadnjoj godini kumulativnog razdoblja? Onda kumulativna ušteda propada? \nPotrebno je omogućiti upis kumulativne uštede i u godini stvarne provedbe mjere kao i kada se koristi mogućnost iz stavka 7.   \nOvaj stavak je kontradiktoran sa stavkom 5. \nStavkom 9. je npr. omogućeno da ako se mjera najavi ranije, a izvede u zadnjoj godini kumulativnog razdoblja onda je moguće upisati kumulativnu uštedu u zadnjoj godini i iskoristiti potencijal kumulativne uštede.\nDa li se samo ukupan iznos ostvarenih kumulativnih ušteda može upisati u neku od narednih godina ili se ipak kumulativna ušteda može cjepkati i preraspodjeljivati u željenim iznosima u više godina?  \nČlanak 12. Zakona o energetskoj učinkovitosti nema stavak 5. na koji se poziva ovaj članak. Članak 12a stavak 5. (ako se na to mislilo) navodi da se način ostvarenja kumulativnih obveza utvrđuje NEKP ili NAP.\nPotrebno je malo detaljnije pojasniti i potkrijepiti primjerom prikaz ušteda u bilo kojoj od četiri prethodne ili tri sljedeće godine.\nTu se propisuje da stranka obveznica mora dostaviti određenu dokumentaciju kao dokaz provedbe mjere. Je li moguće da odgovorna osoba društva nositelja uštede potvrdi postojanje i dostupnost ugovora, financijskih planova, dokumentaciju o nabavi i drugo s obzirom da će se ponekada raditi o povjerljivim, tajnim i/ili osjetljivim podacima vezanim za razvoj i održavanje elektroenergetskog sustava Republike Hrvatske?\nPredlaže se novi stavak 11. tako da glasi: \n(11) „Stavak 10 ovog članka se ne primjenjuje ako je razlog ne provođenja planirane mjere viša sila, prirodna katastrofa i sl…“\nKolika je naknada tj. kazna za neostvarenu kumulativnu uštedu?\nŠto u slučaju da se mjera planira završiti npr. 2029. godine te se prijavi u sklopu obveze 2027. godine no završetak bude u 2031. godini?\nNije definirano što u slučaju ostvarenja viška kumulativnih ušteda za trogodišnje razdoblje. Da li se višak može prebaciti u iduće godine trenutnog razdoblja kumuliranja?"]
[53,"HGK","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  18.","Pravilnikom nije definirano što u slučaju ostvarenja viška kumulativnih ušteda za trogodišnje razdoblje. Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK zanima može li se višak prebaciti u iduće godine trenutnog razdoblja kumuliranja?\n\nObračunavanje ušteda u sustavu obveza energetske učinkovitosti (članak 18. stavak 2. i 3. Prijedloga Pravilnika) treba pojednostaviti na način da se za svaku uštedu energije ostvarenu provedbom mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti izračuna nova godišnja ušteda energije, kumulativna ušteda energije i preostala kumulativna ušteda energije, te se zatvaraju obveze bez potrebe za posebnim zahtjevima stranaka obveznica i utvrđivanjem opravdanosti takvih zahtjeva od strane Ministarstva.\nPredlaže se da se, ukoliko su ostvarene nove godišnje uštede energije veće od obveze novih godišnjih ušteda energije za pojedinu godinu, višak ostvarenih novih godišnjih ušteda energije raspodijeli na sljedeću godinu i tako dalje istom logikom do kraja razdoblja kumuliranja. Također, ukoliko su ostvarene preostale kumulativne uštede energije veće od obveze kumulativne uštede energije za pojedinu godinu, višak ostvarenih preostalih kumulativnih ušteda energije raspodijelit će se na sljedeću godinu i tako dalje istim načinom do kraja razdoblja kumuliranja.\n\nNadalje, u članku 12. Zakona o energetskoj učinkovitosti ne postoji stavak 5. na koji se poziva ovaj članak. Članak 12a. stavak 5. (ako se na to mislilo) navodi da način ostvarenja kumulativnih obveza utvrđuje NEKP ili NAP.\nTakođer, znači li navod u stavku 5. da se kumulativna ušteda može upisati u samo jednoj godini ili se može rasporediti na više godina?\n\nDodatno, navedeno je da se kumulativ može upisati u bilo kojoj godini nakon provedbe mjere. Što je sa kumulativnom uštedom ako se mjera povede u zadnjoj godini kumulativnog razdoblja? Propada li u tom slučaju kumulativna ušteda? \nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK smatraju da je potrebno omogućiti upis kumulativne uštede i u godini stvarne provedbe mjere kao i kada se koristi mogućnost iz stavka 7.  \n \nTakođer mole detaljnije pojašnjenje članka 18. stavka 7. koje će biti potkrijepljeno grafičkim primjerom prikaza ušteda u bilo kojoj od četiri prethodne ili tri sljedeće godine.\n\nČlankom 18. stavkom 8. propisuje se da stranka obveznica mora dostaviti određenu dokumentaciju kao dokaz provedbe mjere. Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \nje li moguće da odgovorna osoba društva nositelja uštede potvrdi postojanje i dostupnost ugovora, financijskih planova, dokumentaciju o nabavi i drugo s obzirom da će se u nekim slučajevima raditi o povjerljivim, tajnim i/ili osjetljivim podacima vezanim za razvoj i održavanje elektroenergetskog sustava RH?\n\nStavak 9. je kontradiktoran stavku 5. članka 18. \nStavkom 9. je omogućeno sljedeće:  \nukoliko se mjera najavi ranije, a izvede u zadnjoj godini kumulativnog razdoblja onda je moguće upisati kumulativnu uštedu u zadnjoj godini i iskoristiti potencijal kumulativne uštede.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK predlažu dodati sljedeće u stavak 10. članka 18. \n\n„Navedeni stavak se ne primjenjuje ukoliko je razlog za ne provođenje planirane mjere viša sila, prirodna katastrofa i dr.“\nNadalje, članice Grupacije traže pojašnjenje o visini naknade za neostvarenu kumulativnu uštedu, odnosno koliko ona iznosi?\n\nU odnosu na stavak 12. članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK zanima može li se samo ukupan iznos ostvarenih kumulativnih ušteda upisati u neku od narednih godina ili se ipak kumulativna ušteda može cjepkati i preraspodjeljivati u željenim iznosima u više godina?\n\nNadalje, naknada Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost plaća se samo za neostvarene nove godišnje obveze uštede energije.\nSukladno članku 13.c Zakona, Fond je dužan sva sredstva prikupljena sukladno stavku 1. ovoga članka evidentirati na odvojenom kontu i ulagati u alternativne mjere te ostvariti uštede energije barem jednake onima koje je trebala ostvariti stranka obveznica. Dakle, mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti koje će provoditi Fond rezultirat će kumulativnim uštedama energije te će se na taj način ostvariti cilj na jednak način kao da je tu mjeru provela stranka obveznica. Predlažemo da se takva rečenica jasno navede kao zasebna odreba koja bi glasila: \n“Stranka obveznica dužna je platiti naknadu Fondu samo za neostvarene nove godišnje uštede energije.” \nU tom smislu potrebno je izmijeniti sve odredbe Prijedloga Pravilnika koje bi mogle dovesti do drukčijeg tumačenja, a posebno članak 18. stavak 17. Prijedloga Pravilnika.\n\nU odnosu na stavak 18., članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \nšto u slučaju kada se mjera planira završiti npr. 2029. godine te se prijavi u sklopu obveze 2027. godine no završetak bude u 2031. godini?"]
[54,"Energia naturalis d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  18.","Obveza kumulativnih ušteda se prema odredbama Zakona o energetskoj učinkovitosti izračunava na temelju energije koju je stranka obveznica isporučila u razdoblju 2016.-2018. Godišnja količina energije koju će pojedina stranka obveznica isporučivati svojim krajnjim kupcima u razdoblju 2021.-2030. može jako varirati u odnosu na prosjek isporučene energije u razdoblju 2016.-2018. Uzimajući navedeno u obzir, Zakon o energetskoj učinkovitosti implicira kako je strankama obveznicama cilj ostvariti nove godišnje uštede koje proizlaze iz njihovih realnih isporuka energije krajnjim kupcima u pretprošloj godini, a da su obveze ostvarenja kumulativnih ušteda informativnog karaktera koje im daju smjernice za planiranje realizacija mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti u nadolazećim godinama. Iz Zakona o energetskoj učinkovitosti je jasno kako su naknade za neostvarene uštede predviđene za slučaj kada stranka obveznica ne ispunjava svoje obveze ostvarenja novih godišnjih ušteda i za slučaj kada stranka obveznica zatraži drugačiju podjelu ostvarenja novih godišnjih ušteda unutar kumulativnog razdoblja, a to ne ostvari u skladu s zatraženim izmjenama. Uvažavajući kako odredbama Zakona o energetskoj učinkovitosti nisu predviđene naknade za neostvarene kumulativne uštede, predlažemo da se u Pravilniku jasnije propiše kako će stranke obveznice biti dužne plaćati naknade za neostvarene uštede samo u slučaju ako ne ispunjavaju obveze ostvarenja novih godišnjih ušteda.\n\nTakođer, predlažemo dopunu stavka 2. članka 18. na način da se jasno propiše kako stranka obveznica svoje viškove ima pravo prodati ili prenijeti na drugu stranku obveznicu (veza komentar na članak 16. ovog Pravilnika)."]
[55,"Termoplin d.d.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  18.","Predlažemo da se članak 18. stavci 2. do 5. izmijene na način da se osigura automatizam priznavanja viška ostvarenih ušteda energije, bez da stranka obveznica u godišnjem izvješću daje poseban zahtjev za raspodjelu viška ostvarenih novih godišnjih ušteda. Ukoliko su ostvarene nove godišnje uštede energije veće od obveze novih godišnjih ušteda energije za pojedinu godinu, višak ostvarenih novih godišnjih ušteda energije raspodijelit će se na sljedeću godinu i tako dalje istom logikom do kraja razdoblja kumuliranja. Također, ukoliko su ostvarene preostale kumulativne uštede energije veće od obveze kumulativne uštede energije za pojedinu godinu, višak ostvarenih preostalih kumulativnih ušteda energije raspodijelit će se na sljedeću godinu i tako dalje istom logikom do kraja razdoblja kumuliranja.\n\nPredlažemo da se u članku 18. stavku 10. umjesto teksta ”cjelokupnom iznosu neostvarene kumulativne uštede energije koji je koristila za dokazivanje ostvarenja svog kumulativnog cilja” stavi “iznosu nove godišnje uštede energije za tu mjeru”. Ova izmjena u skladu je s prijedlogom da se naknada Fondu plaća samo za neostvarene nove godišnje obveze uštede energije.\n\nPredlažemo da se članak 18. stavak 17 izmijeni da glasi: “Ukoliko stranka obveznica iskoristi mogućnost iz stavka 16. ovoga članka odnosno članka 13.b stavka 8. Zakona, a nakon isteka trogodišnjeg razdoblja ne ispuni obvezu novih godišnjih ušteda energije za to trogodišnje razdoblje, dužna je platiti naknadu Fondu iznos koji odgovara iznosu za neostvarene nove godišnje uštede energije za to trogodišnje razdoblje.” Ova izmjena u skladu je s prijedlogom da se naknada Fondu plaća samo za neostvarene nove godišnje obveze uštede energije."]
[56,"Konektor-Split d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  18.","U Čl.18, potrebno je dodati stavak: „ (19) Ostvarena akumulirana ušteda se može prijaviti samo u razdoblju kumuliranja u kojem je nastala.“"]
[57,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  19.","U članku 19. kao osnovicu za smanjenje obveze predlažemo uzimanje u obzir osobnih stečajeva potrošača iz kategorije javne usluge, te nenaplaćenu potrošnju plina fizičkih osoba na potresom pogođenim područjima gdje bi se ukupna obveza umanjila za kWh potrošača koji su proglasili osobni stečaj (energetsko siromaštvo)."]
[58,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  19.","U članku 19. stavak 3. točka 1.  iza riječi „električne energije“ trebalo bi dodati „i prirodnog plina“."]
[59,"Termoplin d.d.","IV. PRAĆENJE, MJERENJE I VERIFIKACIJA UŠTEDA ENERGIJE,\nČlanak  19.","U članku 19. stavku 6. predlažemo da se na kraj ove odredbe dodaju riječi “uz obračun uvećanja sukladno članku 13. stavku 11. Zakona”. Naime, člankom 13. stavkom 12. Zakona određeno je da se uvećanja od 10%, 20% ili 30% koja su određena člankom 13. stavkom 11. Zakona mogu koristiti kao smanjenje obveze strankama obveznicama koja su imala smanjeni prihod zbog pomoći energetski siromašnim kućanstvima i pomoći kućanstvima u slučaju proglašenja katastrofe."]
[60,"Grupa za energetsko planiranje, Katedra za energetska postrojenja i energetiku, Zavod za energetska postrojenja, energetiku i okoliš, Fakultet strojarstva i brodogradnje, Sveučilište u Zagrebu","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG I. ","Faktori primarne energije i faktori emisija CO2 za centralizirane toplinske sustave (CTS) su izrazito visoki i stavljaju ih u vrlo nepovoljan položaj. Naime, sva ostala goriva imaju niže vrijednosti, iz čega proizlazi kako se bolje grijati na individualne bojlere na loživo ulje ili prirodni plin, nego na CTS koji su u Republici Hrvatskoj uglavnom bazirani na kogeneraciji. Ovo je u potpunoj suprotnosti sa strateškim dokumentima Republike Hrvatske koji CTS navode kao ključnu i stratešku tehnologiju koja će omogućiti integraciju obnovljivih izvora energije i povećanje energetske učinkovitosti:\n- Nacionalno energetski i klimatski plan (NECP): stranica 161. – „Centralizirani toplinski sustavi određeni su kao jedan od prioriteta energetske politike RH. Najznačajniji potencijal za razvoj i unaprjeđenje postojećih centraliziranih toplinskih sustava je prvenstveno u povećanju energetske učinkovitosti proizvodnih jedinica, infrastrukture i opreme kod krajnjih korisnika te povećanjem pouzdanosti i sigurnosti opskrbe“ - https://ec.europa.eu/energy/sites/default/files/\ndocuments/hr_final_necp_main_hr.pdf\n- Nacionalni plan oporavka i otpornosti 2021-2026. – reforma/investicija C1.2. R1-I2 Poticanje energetske učinkovitosti, toplinarstva i obnovljivih izvora energije za dekarbonizaciju energetskog sektora - https://planoporavka.gov.hr/UserDocsImages/dokum\nenti/55%20-%201%20NPOO.pdf?vel=12358896\n- Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu - https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/202\n0_03_25_602.html\n\nDodatno, ovako definirani faktori primarne energije ne uzimaju u obzir kako je toplina iz kogeneracijskih postrojenja uglavnom otpadna toplina, odnosno nastaje kao nusprodukt proizvodnje električne energije i bez CTS-a bi se trebala predati u okolišni zrak.\n\nNadalje, faktori primarne energije za biomasu, geotermalnu i sunčevu energiju su također visoki. Iz navedenog se može zaključiti kako je CTS 100% baziran na obnovljivim izvorima energije je lošiji od individualnog bojlera na lož ulja. \nPredlažemo ponovno definiranje faktora primarne energije za obnovljive izvore energije i CTS."]
[61,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG I. ","Unatoč navedenim izvorima podataka potrebno je dodatno pojasniti na koji način se došlo do faktora primarne energije za toplinsku energiju dobivenu iz CTS-a, što je sve obuhvaćeno te usporedbu s drugim energentima. Također, molimo da se prilikom izračuna faktora primarne energije koriste zadnji podaci kojima društvo HEP Toplinarstvo raspolaže"]
[62,"HGK","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG I. ","Tablica I-2:Faktori primarne energije i faktori emisije CO2\n\nUnatoč navedenim izvorima podataka potrebno je dodatno pojasniti na koji način se došlo do faktora primarne energije za toplinsku energiju dobivenu iz CTS-a, što je sve obuhvaćeno njima  te usporedba s drugim energentima.\n\nNadalje, članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK i članice Grupacije za toplinarsku djelatnost HGK  mole da se prilikom izračuna faktora primarne energije koriste zadnji podaci kojima tvrtke iz područja toplinarstva raspolažu.\n\nTrenutni faktori mogu ozbiljno naštetiti bilo kakvom daljnjem razvoju i ulaganju u sustave centraliziranog grijanja i hlađenja kao i u modernizaciju proizvodnih postrojenja za proizvodnju toplinske energije. \nKao primjer navodimo centralizirani sustav s potpuno obnovljenom mrežom s gubicima oko 10% koji se napaja 100% s geotermalnom energijom, ukoliko u obzir uzmemo predložene faktore za navedeni sustav faktor primarne energije bio bi 1,111 što je neznatno bolje od loživog ulja, a lošije od prirodnog plina. \nObzirom da su EU i RH centralizirane sustave grijanja prepoznale kao ključan alat za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora te energetsku učinkovitost nužno je korigirati navedene faktore."]
[63,"REGEA","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG I. ","Faktori primarne energije koji su predloženi u Pravilniku, mogu ozbiljno naštetiti bilo kakvom daljnjem razvoju i ulaganju u sustave centraliziranog grijanja i hlađenja kao i u modernizaciju proizvodnih postrojenja za proizvodnju toplinske energije. Usporediti možemo faktore predložene za CTS Zagreb koji se napaja većinski visokoučinkovitom plinskom kogeneracijom te ima faktor primarne energije od 1,522 i faktor emisija stakleničkih plinova od 325,93 kgCO₂/MWh. Za usporedbu, Loživo ulje ima faktor 1,113 i emisije od 307,41 kgCO₂/MWh. Time se šalje poruka da su sustavi individualnih kotlova na loživo ulje prihvatljiviji od centraliziranih toplinskih sustava pogonjeni visokoučinkovitim kogeneracijama.\n \nSituacija je posebice zabrinjavajuća ukoliko ove iste faktore uzmemo kao relevantne za ocjenu potencijalnih modernizacija. Ukoliko uzmemo hipotetski slučaj centraliziranog sustava s potpuno obnovljenom mrežom te godišnjim gubitcima od cca 10% (primjer Danske) koji se napaja sa 100% solarnom ili geotermalnom energijom faktor primarne energije bio bi 1.111, što je tek neznatno bolje od loživog ulja a gore od prirodnog plina. Ukoliko pak razmotrimo opciju da sustav centraliziranog grijanja zamijeni kotao na loživo ulje s kotlom na drvenu sječku, sustav ponovno riskira porast faktora ukoliko se efikasnost drastično ne promijeni, pošto je faktor drvene sječke 1,183 odnosno opet veći od loživog ulja. Za kraj, trenutna praksa izračuna faktora za postrojenja s kogeneracijom i njih stavlja u iznimno nepovoljan položaj pošto je, koliko smo uspjeli razlučiti, formula za izračun:\n(Energija Goriva X Faktor primarne energije goriva – Proizvedena električna energija X Faktor primarne energije električne energije) / Toplinska energija predana krajnjem kupcu\nPad faktora primarne energije za električnu energiju je drastično povećao faktore svim kogeneracijama. Uz taj pad, drastično su se povećali faktori za solarnu energiju, energiju okoliša te biomasu. To na primjer može dovesti do situacije da će se faktori za CTS koji je uložio u kogeneracijsko postrojenje na biomasu, faktori umjesto da padnu povećati.\n \nOvakav pristup definiciji faktora primarne energije destimulira investicije u energetsku učinkovitost te obnovljive izvore energije te se stoga mora promijeniti. Ukoliko će se ovi faktori koristiti za certificiranje zgrada u potpunosti ćemo zaustaviti bilo kakav razvoj centraliziranih sustava grijanja te time i drastično usporiti dekarbonizaciju naših gradova.\n \nPredlažemo da se razmotri proširenje predložene kategorije Obnovljive komponente na Obnovljivu i visokoučinkovitu komponentu koja će uključivati proizvodnju energije iz sustava koji doprinose nacionalnim i europskim energetskim i klimatskim ciljevima, te da se ta komponenta izuzima iz računice primarne energije zgrade za potrebe kategorizacije. Ovo je nužno potrebno uskladiti i s pravilnicima u nadležnosti Ministarstva prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine."]
[64,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG II.","U trenutno važećem Pravilniku o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda nalazi se i mjera zamjene uljnih kotlova plinskim nisko-temperaturnim i kondenzacijskim kotlovima. Mišljenja smo da bi ona i dalje trebala ostati jer još uvijek na području RH imamo situacije gdje možemo iskoristiti ovu mjeru i ostvariti značajne uštede energije. \nNadalje, mišljenja smo kako bi to trebalo dodati u mjere za zgrade koje imaju vlastitu kotlovnicu (STS). Naime, u mjerama u CTS-u, pod stavkom 8. definirano je spajanje kotlovnica na ZTS i STS, međutim što je s onim zgradama koje imaju vlastitu kotlovnicu, a nemaju u svojoj blizini CTS na kojeg bi se priključili, pa čak niti druge zgrade s kotlovnicama, s kojima bi se ujedinili u ZTS, jer primjera radi, zgrade kojima je takva zgrada okružena imaju etažno plinsko grijanje. Ako takva zgrada ima neučinkovitu uljnu kotlovnicu, zamjenom energenta sa ekstralakog loživog ulja na plin i zamjenom kotlova s energetski učinkovitijim kotlovima (npr. kondenzacijskim), postižu se značajne uštede energije. \nSlijedom navedenog molimo da se metoda za izračun ušteda za ovu mjeru vrati u novi Pravilnik."]
[65,"HGK","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG II.","PRILOG II, Popis mjera u centraliziranim toplinskim sustavima; Popis mjera u zgradama (stambene i nestambene) i uslugama\n\nU trenutno važećem Pravilniku o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda nalazi se i mjera zamjene uljnih kotlova plinskim nisko-temperaturnim i kondenzacijskim kotlovima. Grupacija za energetsku učinkovitost HGK mišljenja je da bi navedena mjera i dalje trebala ostati jer još uvijek na području RH imamo situacije gdje možemo iskoristiti ovu mjeru i ostvariti značajne uštede energije. \nNadalje, mišljenja su kako bi to trebalo dodati u mjere za zgrade koje imaju vlastitu kotlovnicu (STS). Naime, u mjerama u CTS-u, pod stavkom 8. definirano je spajanje kotlovnica na ZTS i STS, međutim što je s onim zgradama koje imaju vlastitu kotlovnicu, a nemaju u svojoj blizini CTS na kojeg bi se priključili, pa čak niti druge zgrade s kotlovnicama, s kojima bi se ujedinili u ZTS, jer primjera radi, zgrade kojima je takva zgrada okružena imaju etažno plinsko grijanje. Ako takva zgrada ima neučinkovitu uljnu kotlovnicu, zamjenom energenta sa ekstralakog loživog ulja na plin i zamjenom kotlova s energetski učinkovitijim kotlovima (npr. kondenzacijskim), postižu se značajne uštede energije. \nSlijedom navedenog molimo da se metoda za izračun ušteda za ovu mjeru vrati u novi Pravilnik."]
[66,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG III.","U poglavlju se preporuča koristiti za izračun godišnjeg smanjenja emisija stakleničkih plinova emisijski faktor za kućanstva ukoliko se potrošnja energije ne može razložiti na električnu i toplinsku (gorivo). Kako se isto može odabrati prilikom unosa podataka za mjeru Informiranje kupaca o mogućnostima poboljšanja energetske učinkovitosti putem letaka M(18) u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, odnosno koja vrsta goriva (stari i novi) se odabire? Ili se podaci onda unose kao da je to vrsta mjere navedena u članku 10, stavak 3, točka 2?\nŠto ako se kreira web stranica za izračun ušteda rasvjete ili energije za grijanje, kako se onda računaju uštede?\nU formuli za izračun smanjenja stakleničkih plinova koristi se za izračun emisija CO2 samo emisijski faktor za plin, što ako zaposlenici koji pohađaju radionicu troše samo električnu energiju, jeli onda dopušteno koristiti emisijski faktor za električnu energiju?\nU formuli za izračun smanjenja stakleničkih plinova koristi se za izračun emisija CO2 samo emisijski faktor za plin, što ako savjetovanje obuhvaća samo električnu energiju, jeli onda dopušteno koristiti emisijski faktor za električnu energiju?\nU poglavlju se preporuča koristiti za izračun godišnjeg smanjenja emisija stakleničkih plinova emisijski faktor za kućanstva ukoliko se potrošnja energije ne može razložiti na električnu i toplinsku (gorivo). Kako se isto može odabrati prilikom unosa podataka za mjeru Energetsko savjetovanje krajnjih kupaca (M23) u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, odnosno koja vrsta goriva (stari i novi) se odabire? Ili se podaci onda unose kao da je to vrsta mjere navedena u članku 10, stavak 3, točka 2?\nUkoliko se za obračunska odnosno kontrolna mjera mjesta za istu lokaciju ugrađuje napredni mjerni sustav za više vrsta energenata što se u Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije odabire u poljima Vrsta goriva (stari) i Vrsta goriva (novi) i kako se to odražava na izračun emisija CO2?\nUključuje li ova mjera recertifikaciju s obzirom da se u sljedećem recertifikacijskom ciklusu utvrđuju novi zahtjevi i uvjeti za upravljanje energijom?\nU Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije uštede za mjeru nije moguć prijenos uštede. Zašto?\nŽivotni vijek mjere nije moguće naći u Tablici 12, Prilog C. \nPojasniti čemu služi tablica PLAN MJERENJA I VERIFIKACIJE UŠTEDE kao smjernica za izradu dokumenta Plana za mjerenje i verifikaciju ušteda ili ovu tablicu treba još dodatno ubaciti kao prilog dokumentu Plana ili se dostavlja kao zasebni dokument?\nU tekstu nema reference. U tablici se spominje prilog B koji u dokumentu pod tim nazivom ne postoji.\nU tablici je dana referenca na referentne vrijednosti učinkovitosti kotla Prilog B, Tablica 2 koja ne postoji.\nU tablici je umjesto emisijskih faktora ubačen tablica stupnja djelovanja podsustava sustava grijanja. Isto se ponavlja i na ostalim mjerama.\nNisu dane upute kako se u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije uštede unosi mjera za slučaj da je za istu zgradu obnovljeno više elemenata ovojnice zgrade s obzirom da se može unijeti samo jedan element. Takvi projekti se onda u Sustav unose kao vrsta mjere navedena u članku 10, stavak 3, točka 2? Zašto se ne omogući unos više elemenata kao i za mjeru ugradnje naprednih mjernih sustava daljinskog očitanja potrošnje energije i vode?\nU uvodu je navedeno sljedeće: „U slučaju istovremene instalacije/zamjene različitih sustava za grijanje i pripremu PTV, uštede se računaju posebno korištenjem ove metode i metode 7 te se zbrajaju“    , moli se pojašnjenje što je metoda 7.\nU tablici za vrijednosti Chot_water_daily  navedena je prosječna dnevna potrošnja tople vode po osobi (obično 60/danu) s time da nije navedena mjerna jedinca pa može biti 60 svačega po danu.\nŠto ako je mjera implementirana u sektoru industrije, prijavljuje se kao mjera opisana u članku 10, stavak 3, točka 2?\nZa dokaz o provedbi mjere naveden je troškovnik međutim isti podaci se mogu vidjeti i na računu. Jeli moguće dostaviti račun s potrebnim podacima?\nS obzirom na to da danas već postoje solarni paneli koji mogu davati visoke izlazne temperature i biti relativno učinkoviti i pri maloj insolaciji te mogu davati doprinos u sklopu sustava grijanja prostora, mišljenja smo da solarni toplinski sustavi ne bi trebali biti ograničeni samo na sustave za pripremu PTV-a te predlažemo da se uvede metoda za iskaz ušteda primjenom solarnih toplinski sustava u sustavima grijanja\nHEP Opskrba je već započela s podjelom LED žarulja svojim kupcima. Žarulje se šalju poštom. U pitanju je više stotina/tisuća kućanstava/rasvjetnih tijela. Pošto nije moguće provjeriti da li je LED žarulja zamijenila običnu žarulju sa žarnom niti ili je zamijenila CFL žarulju ili je LED žarulja postavljena na novo rasvjetno tijelo predlažem da se referentni podaci prilagode tomu.\n\nMožemo pretpostaviti da je ovo Prilog B?\nMožemo pretpostaviti da je ovo Prilog C? Jeli ikako moguće da se nazivi mjera u Pravilniku usklade s nazivima mjera u ovoj tablici i da se za svaku zasebno navede životni vijek?\nU tablici su prikazani faktori diskontiranja za životni vijek mjere od 1 do 30 godina. Da li se za mjere koje imaju duži životni vijek mjere faktor diskontiranja može analogno izračunati ili je maksimalni mogući faktor diskontiranja 17,984 za životni vijek mjere 30 godina?"]
[67,"HEP - Operator distribucijskog sustava d.o.o.","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG III.","Predlaže se u Prilogu III za sve mjere napraviti i uz svaku mjeru u Pravilnik ugraditi univerzalni obrazac/tablicu sa strukturom obveznih podataka za dostavu podataka u Sustav (SMIV). Takav univerzalni obrazac nositeljima ušteda olakšava prikupljanje, obradu i dostavu podataka u Sustav (SMIV).\n\nPokazatelj se izražava u jedinici mjere kWh/m2god, a grijana površina u m2.\nDa li je tako izražen pokazatelj primjeren ili bi bio primjereniji pokazatelj kWh/m3 god?\nNaime, nije isto zagrijati istu površinu 3 ili 6 metara visine, odnosno ne troši se isto kWh/m2 za grijanje/hlađenje iste površine grijanog/hlađenog prostora različite visine. Grije/hladi se volumen prostora (m3)."]
[68,"Konektor-Split d.o.o.","Na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o energetskoj učinkovitosti („Narodne novine“, br. 127/14, 116/18, 25/20 i 41/21) ministar gospodarstva i održivog razvoja donosi,\nPRILOG III.","Isključiti mjere u sektorima za pretvorbu, distribuciju i prijenos energije.\nPrema PRILOG Preporuci Komisije o prenošenju obveza uštede energije u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti C(2019) 6621, Bruxelles, 25.9.2019., fusnota 3: „U članku 2. stavku 3. EED-a „krajnja potrošnja energije” definira se kao „cjelokupna energija kojom se opskrbljuju industrija, promet, kućanstva, usluge i poljoprivreda. Isključena je isporuka sektoru za pretvorbu energije i samoj energetskoj industriji”. „Krajnja potrošnja” nije definirana u EED-u i stoga se treba tumačiti u skladu s logičkom podlogom obveze uštede energije. Točka (b) u prvom podstavku članka 7. stavka 1. usmjerena je na smanjivanje krajnje potrošnje energije snižavanjem količine energije za vlastitu krajnju potrošnju koju upotrebljava fizička ili pravna osoba (osim ako je drukčije određeno). Utvrđeni su posebni uvjeti za uštedu energije iz obnovljivih izvora proizvedene na zgradama ili u njima (vidjeti uvodnu izjavu 43. EED-a i odjeljak 7.5. ovog dokumenta).“\nRH Integriranim nacionalnim energetsko klimatskim planom za RH nije iskoristila mogućnosti definirane čl.7. EED-a (umanjenja i isključenja ušteda energije uz povećanje stopu ušteda povećati na više od 0,8 %), stoga uštede energije u sektorima za pretvorbu, distribuciju i prijenos energije, nije moguće koristiti za ispunjenje obveze ušteda u krajnjoj potrošnji."]
[69,"Termoplin d.d.","PRILOG III.,\nMJERE ZA POBOLJŠANJE ENERGETSKE UČINKOVITOSTI OBUHVAĆENE OVOM METODOLOGIJOM ","Predlažemo da se u Prilog III Prijedloga Pravilnika stavi, odnosno vrati natrag, mjera Web-aplikacija »Moja mreža« i »Moj račun« za električnu energiju i toplinsku energiju ili prirodni plin.\nOBRAZLOŽENJE:\nTa mjera je obrađena u postojećem Pravilniku o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (NN 33/20) (dalje: Postojeći Pravilnik). Cilj svih stranaka uključenih u sustav obveze energetske učinkovitosti (stranke obveznice, Ministarstvo i dr.) je ispuniti zacrtani kumuklativni cilj ušteda energije u krajnjoj potrošnji te se Prijedlog Pravilnika eventualno treba dopuniti s novim mjerama, a ne da se iz Postojećeg Pravilnika brišu mjere koje mogu doprinjeti ostvarenju zajedničkog cilja."]
[70,"Energia naturalis d.o.o.","1.1PROVOĐENJE EDUKATIVNIH I INFORMATIVNIH KAMPANJA O ENERGETSKOJ UČINKOVITOSTI, OBNOVLJIVIM IZVORIMA I ENERGETSKI UČINKOVITIM KUĆANSKIM I UREDSKIM UREĐAJIMA,\n1.1.Informiranje kupaca o mogućnostima poboljšanja energetske učinkovitosti putem informativnih materijala","Ovako propisana mjera ograničena je na samo jedan specifičan oblik tiskanog sadržaja (letak). S ciljem obuhvaćanja šireg spektra informativno-grafičkih edukativnih materijala, predlažemo da se pojam letak zamijeni s općenitim pojmom \"informativni materijal\", s obzirom da se informacije usmjerene na specifični segment potrošnje energije mogu distribuirati različitim materijalima, a s istovjetnim učinkom na promjenu ponašanja krajnjeg korisnika kao i letak."]
[71,"HGK","1.1.Informiranje kupaca o mogućnostima poboljšanja energetske učinkovitosti putem informativnih materijala,\n1.1.5.Smanjenje  emisija  stakleničkih  plinova","Mjera-Informiranje kupaca o mogućnostima poboljšanja energetske učinkovitosti putem informativnih materijala, Poglavlje 1.1.5.\n\nU poglavlju se preporuča koristiti za izračun godišnjeg smanjenja emisija stakleničkih plinova emisijski faktor za kućanstva ukoliko se potrošnja energije ne može razložiti na električnu i toplinsku (gorivo). Kako se isto može odabrati prilikom unosa podataka za mjeru Informiranje kupaca o mogućnostima poboljšanja energetske učinkovitosti putem letaka M(18) u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, odnosno koja vrsta goriva (stari i novi) se odabire? Ili se podaci onda unose kao da je to vrsta mjere navedena u članku 10, stavak 3, točka 2?"]
[72,"HGK","1.1PROVOĐENJE EDUKATIVNIH I INFORMATIVNIH KAMPANJA O ENERGETSKOJ UČINKOVITOSTI, OBNOVLJIVIM IZVORIMA I ENERGETSKI UČINKOVITIM KUĆANSKIM I UREDSKIM UREĐAJIMA,\n1.3.Web stranica za izračun ušteda električne energije","Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \n\nŠto u slučaju kada se kreira web stranica za izračun ušteda rasvjete ili energije za grijanje, kako se onda računaju uštede?\n\nPredlažemo da se u Prilog III Prijedloga Pravilnika vrati mjera Web-aplikacija »Moja mreža« i »Moj račun« za električnu energiju i toplinsku energiju ili prirodni plin.\nNavedena mjera je obrađena u postojećem Pravilniku o sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije (NN 33/20) (dalje: Postojeći Pravilnik). Cilj svih stranaka uključenih u sustav obveze energetske učinkovitosti (stranke obveznice, Ministarstvo i dr.) je ispuniti zacrtani kumuklativni cilj ušteda energije u krajnjoj potrošnji te se Prijedlog Pravilnika eventualno treba dopuniti s novim mjerama, a ne da se iz Postojećeg Pravilnika brišu mjere koje mogu doprinjeti ostvarenju zajedničkog cilja."]
[73,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","1.1PROVOĐENJE EDUKATIVNIH I INFORMATIVNIH KAMPANJA O ENERGETSKOJ UČINKOVITOSTI, OBNOVLJIVIM IZVORIMA I ENERGETSKI UČINKOVITIM KUĆANSKIM I UREDSKIM UREĐAJIMA,\n1.3.Web stranica za izračun ušteda električne energije","U prilogu III trebalo bi dodati i poglavlje 1.4 kod nabrajanja mjera obuhvaćenih tom metodologijom „WEB APLIKACIJA „MOJA MREŽA“ I „MOJ RAČUN“ ZA ELEKTRIČNU ENERGIJU I TOPLINSKU ENERGIJU ILI PRIRODNI PLIN“ sa kompletnim objašnjenjem i izračunom kako je to bilo u dosadašnjem Pravilniku u točki 1.4. kod nabrajanja odnosno 1.1.4. kod razrade istih, a sada je izostavljeno."]
[74,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","1.1PROVOĐENJE EDUKATIVNIH I INFORMATIVNIH KAMPANJA O ENERGETSKOJ UČINKOVITOSTI, OBNOVLJIVIM IZVORIMA I ENERGETSKI UČINKOVITIM KUĆANSKIM I UREDSKIM UREĐAJIMA,\n1.3.Web stranica za izračun ušteda električne energije","Mjeru 1.3 Web stranica za izračun ušteda električne energije proširiti i web stranicom za izračun ušteda potrošnje prirodnog plina. Kao i kod električne energije savjetima i alatima za izračun ušteda postiže se isti cilj smanjenja krajnje potrošnje i generiranje ušteda odgovornijim ponašanjem krajnjeg potrošača."]
[75,"HGK","2.1.Motivacijske radionice,\n2.1.5.Smanjenje  emisija  stakleničkih  plinova","Mjera-Motivacijske radionice i tečajevi, Poglavlje 2.1.5\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \n\nU formuli za izračun smanjenja stakleničkih plinova koristi se za izračun emisija CO2 samo emisijski faktor za plin, što ako zaposlenici koji pohađaju radionicu troše samo električnu energiju, da li je u tom slučaju dopušteno koristiti emisijski faktor za električnu energiju?"]
[76,"HGK","2.1.Motivacijske radionice,\n2.1.6.Životni vijek mjere","Mjera-Motivacijske radionice i tečajevi, Poglavlje 2.1.5\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \n\nU formuli za izračun smanjenja stakleničkih plinova koristi se za izračun emisija CO2 samo emisijski faktor za plin, što ako zaposlenici koji pohađaju radionicu troše samo električnu energiju, je li u tom slučaju dopušteno koristiti emisijski faktor za električnu energiju?"]
[77,"HGK","2.2.Tečajevi za provedbu mjera energetske učinkovitosti ,\n2.2.5.Smanjenje  emisija  stakleničkih  plinova","Mjera-Tečajevi za provedbu mjera energetske učinkovitosti, Poglavlje 2.2.5.\n\nU formuli za izračun smanjenja stakleničkih plinova koristi se za izračun emisija CO2 samo emisijski faktor za plin, što ako savjetovanje obuhvaća samo električnu energiju, je li u tom slučaju dopušteno koristiti emisijski faktor za električnu energiju?"]
[78,"HGK","1.3ENERGETSKO SAVJETOVANJE KRAJNJIH KUPACA ,\n3.5.Smanjenje  emisija  stakleničkih  plinova","Mjera- Energetsko savjetovanje krajnjih kupaca, Poglavlje 3.5.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \n\nU poglavlju se preporuča koristiti za izračun godišnjeg smanjenja emisija stakleničkih plinova emisijski faktor za kućanstva ukoliko se potrošnja energije ne može razložiti na električnu i toplinsku (gorivo). Kako se isto može odabrati prilikom unosa podataka za mjeru Energetsko savjetovanje krajnjih kupaca (M23) u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije, odnosno koja vrsta goriva (stari i novi) se odabire? Ili se podaci onda unose kao da je to vrsta mjere navedena u članku 10, stavak 3, točka 2?"]
[79,"HGK","1.4UVOĐENJE NAPREDNIH (PAMETNIH) MJERNIH SUSTAVA ZA NADZOR POTROŠNJE ELEKTRIČNE I TOPLINSKE ENERGIJE,\n4.2.Formula  za  izračun  ušteda","Mjera- Uvođenje naprednih (pametnih) mjernih sustava za nadzor potrošnje električne i toplinske energije, Poglavlje 4.2.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost mole pojašnjenje sljedećeg: \nUkoliko se za obračunska odnosno kontrolna mjera mjesta za istu lokaciju ugrađuje napredni mjerni sustav za više vrsta energenata što se u Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije odabire u poljima Vrsta goriva (stari) i Vrsta goriva (novi), kako se navedeno odražava na izračun emisija CO2?"]
[80,"HGK","PRILOG III.,\n1.5UVOĐENJE SUSTAVA ZA UPRAVLJANJE ENERGIJOM","Mjera-Uvođenje sustava za upravljanje energijom Poglavlje 1.5.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK  zanima uključuje li ova mjera recertifikaciju s obzirom da se u sljedećem recertifikacijskom ciklusu utvrđuju novi zahtjevi i uvjeti za upravljanje energijom?"]
[81,"HGK","PRILOG III.,\n1.6USLUGA OPTIMIZACIJE POTROŠNJE ENERGIJE","Mjera- Usluga optimizacije potrošnje energije, Poglavlje 1.6.\n\nU Sustavu za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije za mjeru nije moguć prijenos uštede. Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK traže obrazloženje navedenog."]
[82,"HGK","1.6USLUGA OPTIMIZACIJE POTROŠNJE ENERGIJE,\n6.6.Životni vijek mjere","Životni vijek mjere nije moguće naći u Tablici 12, Prilog C. \nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK traže pojašnjenje čemu služi tablica PLAN MJERENJA I VERIFIKACIJE UŠTEDE kao smjernica za izradu dokumenta Plana za mjerenje i verifikaciju ušteda ili navedenu tablicu treba još dodatno ubaciti kao prilog dokumentu Plana ili se dostavlja kao zasebni dokument?"]
[83,"HGK","1.7 CJELOVITA REKONSTRUKCIJA TOPLINSKIH PODSTANICA,\n7.4.Referentne vrijednosti","Mjera- Cjelovita rekonstrukcija toplinskih podstanica, Poglavlje 7.4.\n\nU tekstu nema reference. U tablici se spominje prilog B koji u dokumentu pod tim nazivom ne postoji."]
[84,"HGK","1.8 SPAJANJE KOTLOVNICA NA CENTRALNI TOPLINSKI SUSTAV ,\n8.4.Referentne vrijednosti","Mjera- Spajanje kotlovnica na centralni toplinski sustav, Poglavlje 8.4.\n\nU tablici je dana referenca na referentne vrijednosti učinkovitosti kotla Prilog B, Tablica 2 koja ne postoji."]
[85,"Gradska plinara Zagreb - Opskrba d.o.o.","PRILOG III.,\n1.9 REVITALIZACIJA TOPLINSKE MREŽE (VRELOVODNA I PAROVODNA MREŽA)","Kod mjere 1.9 REVITALIZACIJA TOPLINSKE I MREŽE (VRELOVODNA I PAROVODNA) dodati i revitalizaciju plinovodne mreže. Investicijom u takvu revitalizaciju izravno se utječe na smanjenje gubitaka u mreži, a time i na ispunjavanje cilja smanjenja krajnje potrošnje energije i povećanja energetske učinkovitosti, kao temeljnih ciljeva Zakona o energetskoj učinkovitosti."]
[86,"HGK","1.11INTEGRALNA OBNOVA POSTOJEĆIH STAMBENIH ZGRADA I ZGRADA USLUŽNOG SEKTORA,\n11.5.Smanjenje emisija stakleničkih plinova","Mjera- Integralna obnova postojećih stambenih zgrada i zgrada uslužnog sektora, Poglavlje 11.5.\n\nU tablici se umjesto emisijskih faktora nalazi tablica stupnja djelovanja podsustava sustava grijanja. Isto se ponavlja i na ostalim mjerama."]
[87,"HGK","PRILOG III.,\n1.12OBNOVA TOPLINSKE IZOLACIJE POJEDINIH DIJELOVA OVOJNICE ZGRADA","Mjera- Obnova toplinske izolacije pojedinih dijelova ovojnice zgrada, Poglavlje 1.12.\n\nNisu dane upute kako se u Sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije uštede unosi mjera za slučaj da je za istu zgradu obnovljeno više elemenata ovojnice zgrade s obzirom da se može unijeti samo jedan element. Takvi projekti se onda u Sustav unose kao vrsta mjere navedena u članku 10, stavak 3, točka 2? Zašto se ne omogući unos više elemenata kao i za mjeru ugradnje naprednih mjernih sustava daljinskog očitanja potrošnje energije i vode?"]
[88,"HGK","PRILOG III.,\n1.14NOVA INSTALACIJA ILI ZAMJENA SUSTAVA GRIJANJA I SUSTAVA ZA PRIPREMU POTROŠNE TOPLE VODE (PTV) U  STAMBENIM ZGRADAMA I ZGRADAMA USLUŽNOG SEKTORA ","Mjera- Nova instalacija ili zamjena sustava grijanja i sustava za pripremu potrošne tople vode (PTV) u stambenim zgradama i zgradama uslužnog sektora, Poglavlje 1.14.\n\nU uvodu je navedeno sljedeće: „U slučaju istovremene instalacije/zamjene različitih sustava za grijanje i pripremu PTV, uštede se računaju posebno korištenjem ove metode i metode 7 te se zbrajaju“ ,  članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje što je metoda 7."]
[89,"HGK","1.14NOVA INSTALACIJA ILI ZAMJENA SUSTAVA GRIJANJA I SUSTAVA ZA PRIPREMU POTROŠNE TOPLE VODE (PTV) U  STAMBENIM ZGRADAMA I ZGRADAMA USLUŽNOG SEKTORA ,\n14.2.Formula za izračun ušteda i referentne vrijednosti za različite slučajeve","Poglavlje 14.2.\n\nU tablici za vrijednosti Chot_water_daily  navedena je prosječna dnevna potrošnja tople vode po osobi (obično 60/danu) no nije navedena mjerna jedinica. Članice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK traže definiranje jedinice kod prosječne dnevne potrošnje tople vode."]
[90,"Konektor-Split d.o.o.","PRILOG III.,\n1.15 FOTONAPONSKI SUNČEVI MODULI","Mjera uštede energije fotonaponskim sunčevim modulima moguća je samo kod  alternativnih mjera politike, uz uvjet da može pohraniti energiju, bez preusmjerenja el.en. natrag u mrežu i postavljenih na ili u zgradama. Nije ju moguće koristiti za ispunjenje obveze obveznika ušteda u krajnjoj potrošnji.\n\nPrimjenom fotonaponskih sunčevih modula nema uštede energije u neposrednoj potrošnji, samo je promijenjen izvor energije. EED-om se, iako nema ušteda u neposrednoj potrošnji, promiče ulaganje u fotonaponske sunčeve module na način kao da su ostvarene uštede i to isključivo kroz alternativne mjere politike. \n\nPrema PRILOG Preporuci Komisije o prenošenju obveza uštede energije u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti C(2019) 6621, Bruxelles, 25.9.2019., „Budući da se članak 7. stavak 4. točka (f) EED-a odnosi na „provjerljivu količinu energije proizvedenu na ili u zgradama za vlastite potrebe”27 (ne stvarno utrošenu količinu), države članice moraju utvrditi i provjeriti količinu energije iz obnovljivih izvora (u ktoe, MW ili istovjetnoj vrijednosti) koja će se za vlastite potrebe proizvesti na zgradama uslijed mjera politike kojima se promiče nova ugradnja u razdoblju obveze 2021.–2030. Budući da se odredba odnosi na „provjerljivu količinu”, za potrebe tog izračuna moguće je uzeti u obzir procijenjenu prosječnu količinu energije iz obnovljivih izvora koja će biti proizvedena za vlastite potrebe u razdoblju 2021.–2030. samo iz jedinica postavljenih na ili u zgradama nakon 31. prosinca 2020.“\n\nFusnota 27: „EED-om nije propisana definicija „energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe”. Taj bi pojam trebalo shvatiti kao krajnjeg kupca koji radi na ili u svojoj zgradi kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 1. Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada, koji proizvodi energiju iz obnovljivih izvora za vlastitu potrošnju i koji može pohraniti energiju iz obnovljivih izvora koju je sam proizveo u svojim prostorima smještenima unutar ograničenog područja. Pojam „energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe” isključuje energiju proizvedenu samostalno i prodanu ili preusmjerenu natrag u mrežu. U slučaju potrošača vlastite energije koji nije kućanstvo, taj pojam isključuje i proizvodnju energije ako je to njegova glavna poslovna ili profesionalna djelatnost.“"]
[91,"HGK","PRILOG III.,\n1.16SOLARNI TOPLINSKI SUSTAVI ZA PRIPREMU POTROŠNE TOPLE VODE U STAMBENIM ZGRADAMA I ZGRADAMA USLUŽNOG SEKTORA","Mjera- Solarni toplinski sustavi za pripremu potrošne tople vode u stambenim zgradama i zgradama uslužnog sektora, Poglavlje 1.16.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole pojašnjenje sljedećeg: \nŠto ako je mjera implementirana u sektoru industrije, prijavljuje li se u tom slučaju kao mjera opisana u članku 10, stavak 3, točka 2?\n\nNadalje, obzirom da danas već postoje solarni paneli koji mogu davati visoke izlazne temperature i biti relativno učinkoviti i pri maloj insolaciji te mogu davati doprinos u sklopu sustava grijanja prostora, mišljenja smo da solarni toplinski sustavi ne bi trebali biti ograničeni samo na sustave za pripremu PTV-a te predlažemo da se uvede metoda za iskaz ušteda primjenom solarnih toplinski sustava u sustavima grijanja."]
[92,"HGK","1.18NOVA INSTALACIJA ILI ZAMJENA KLIMA UREĐAJA ( ,\n18.3.Potrebni ulazni podaci i dokumentacija","Mjera- Nova instalacija ili zamjena klima uređaja (<12 kW) u stambenim zgradama i zgradama uslužnog sektora, Poglavlje 18.3.\n\nČlanice Grupacije za energetsku učinkovitost HGK mole odgovor za sljedeće: \nza dokaz o provedbi mjere naveden je troškovnik međutim isti podaci se mogu vidjeti i na računu. Je li moguće u tom slučaju dostaviti račun s potrebnim podacima?"]
[93,"TOMISLAV MEDVED","PRILOG III.,\n1.25ZAMJENA ILI INSTALACIJA NOVOG SUSTAVA JAVNE RASVJETE","Provjeriti da li je prijedlog Pravilnika u dijelu gdje se navodi da JE MOGUĆE uvesti naprednije oblike upravljanja radom sustava javne rasvjete poput redukcija svjetlosnog toka u zadanim vremenskim periodima, usklađen sa odredbama Pravilnik o zonama rasvijetljenosti, dopuštenim vrijednostima rasvjetljavanja i načinima upravljanja rasvjetnim sustavima (NN 128/20)."]
[94,"TOMISLAV MEDVED","1.25ZAMJENA ILI INSTALACIJA NOVOG SUSTAVA JAVNE RASVJETE,\n25.2.Formula za izračun","U metodologiji izračuna gubitaka nije jednoznačno utvrđeno da li \"gubici u transformatoru i mreži od oko 4%\" podrazumijevaju ukupne gubitke prijenosa, distribucije i instalacije javne rasvjete ili samo instalacije javne rasvjete (instalacija javne rasvjete nema transformatore). Navedeno je bitno zbog ujednačenog pristupa u tumačenju i valorizaciji ušteda očitanjima na brojilima električne energije priključaka javne rasvjete. Ako navedeni gubici od 4% podrazumijevaju ukupne gubitke prijenosa, distribucije i instalacije javne rasvjete tada bi navedeni postotak trebalo raščlaniti na gubitke prijenosa i distribucije te na gubitke u instalaciji javne rasvjete. Naravno, gubici u prijenosi i distribuciji su također bitni zbog zbog što točnijeg izračuna ukupnog godišnjeg smanjenja emisije stakleničkih plinova."]
[95,"TOMISLAV MEDVED","1.25ZAMJENA ILI INSTALACIJA NOVOG SUSTAVA JAVNE RASVJETE,\n25.2.Formula za izračun","Prema odredbama Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja (NN 14/19) javna rasvjeta je vanjska rasvjeta koja se koristi za rasvjetljavanje površina javne namjene a pri gradnji i/ili rekonstrukciji vanjske rasvjete moraju se primjenjivati ekološki prihvatljive svjetiljke. Prema članku 5. Zakona, ekološki prihvatljive svjetiljke su one koje imaju takav izvor svjetlosti koji ne sadrži elemente žive u bilo kojem obliku. Slijedom navedenog nije jasna smisao formule za izračunavanje ušteda pri rekonstrukciji ili instalaciji novih sustava uz utvrđivanje gubitaka u zamijenjenim prigušnicama. Odnosno nije poznato da su trenutno izvedive rekonstrukcije ili instalacije novih sustava javne rasvjete sa žaruljama na izboj kojima su potrebne prigušnice."]
[96,"TOMISLAV MEDVED","1.25ZAMJENA ILI INSTALACIJA NOVOG SUSTAVA JAVNE RASVJETE,\n25.2.Formula za izračun","Metodologija kojom se utvrđuje da se snaga postojećih sustava javne rasvjete MORA računati uz gubitke u prigušnici od 21% nije realna i ne će dati ispravne vrijednosti ušteda. Zbog zamjene elemenata u okviru održavanja funkcionalne ispravnosti postojećih sustava javne rasvjete prosječni gubitci u prigušnicama nisu veći od 15%, što odgovara utvrđenom postotnom iznosu gubitaka u zamijenjenim prigušnicama."]