{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o minimalnoj plaći "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ZORAN SAMBOL","Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o minimalnoj plaći ,\n1. Ocjena stanja","Krivu metodologiju koristite u određivanju iznosa postotka \"udjela u bruto prosječnoj plaći\". Bruto prosječna plaća govori: \"Neki jedu meso, neki jedu kupus, a prosječno jedemo sarmu\". Stoga je prijedlog umjesto \"bruto prosječne\" plaće koristiti srednju artimetičku vrijednost modalne (najčešći razred) i medijalne (50% ima veću, 50% ima manju plaću) bruto plaće.\n\nIznos koji država odredi za \"Minimalnu plaću\" je jako bitan jer izvravno utječa na mogućnosti razvoja društva/privrede. Iznos treba biti takav da stimulira rad (izbjeći situaciju da je bolje biti na socijalnoj pomoći nego raditi) i da je rad svakoga pošteno plaćen. S prevelikom \"minimalnom plaćom\" se ne stvaraju radna mjesta i nova bogatstva.","Primljeno na znanje","Udio u prosječnoj bruto plaći i udio u medijalnoj plaći dva su različita pojma i koriste se sukladno njihovom značenju. \n\nPrilikom utvrđivanja visine minimalne plaće već sada se vodi računa o mogućim implikacijama na gospodarstvo i tržište rada te će se istom praksom nastaviti."]
[2,"SAŠA DEBELJAK","Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o minimalnoj plaći ,\nČlanak 2.","U stavku 2 ovog članka trebalo bi navesti da se minimalna plaća koja se mora isplatiti u skladu s kolektivnim ugovorom ne odnosi na direktora koji je ujedno i vlasnik trgovačkog društva. U protivnom otvarate mogućnost kažnjavanja od strane inspektora rada jer npr jedan direktor iz sektora graditeljstva koji je ujedno i vlasnik tog trgovačkog društva sam sebi nije isplatio bruto plaću 11.130,00 kn koliko je funkcija direktora trenutno vrednovana u aktualnom kolektivnom ugovoru za djelatnost graditeljstva.","Nije prihvaćen","Postojeći Zakon o minimalnoj plaći već prepoznaje pogodnost za radnika koji je ujedno i jedini radnik te član uprave, izvršni direktor, upravitelj zadruge, likvidator i sl. prema posebnim propisima. Procijenjeno je kako je svrsishodno isključiti mikro poslodavce koji nemaju drugih zaposlenih radnika kako bi bili rasterećeni su u početnoj fazi svoje poduzetničke djelatnosti kada je to najvažnije."]
[3,"Savez samostalnih sindikata Hrvatske","Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o minimalnoj plaći ,\nČlanak 5.","U članku 5. Brisati stavak 3. Kao neprihvatljiv. OBRAZLOŽENJE: Uredbom se  utvrđue mjesečni iznos minimalne plaće I to radnik mora dobiti svakoga mjeseca već I svoje sigurnosti radi. U RH se sve plaće ugovaraju I isplaćuju kao mjesečna plaća (neovisno o stvarno odrađenim satima) pa nema argumenata za drukčiji tretman minimalne plaće. Dapače, radnik ni pod kojim uvjetima ne bi mjesečno trebao dobiti  iznos niži od minimalne plaće.Za specifične sektore poput trekstilne industrije već je naveden izuzetak u stavku 1. Ovoga članka.","Nije prihvaćen","Mogućnost ugovaranja minimalne plaće za mjesečni fond sati ne ide na štetu radnika budući radnik na razini pune godine ne može dobiti manje od zakonske minimalne plaće a k tome se ovo pravo može ugovoriti isključivo kolektivnim ugovorom, dakle samo ako se poslodavac i sindikat o tome usuglase"]