{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":29,"n_cols":6,"rows_kept":29,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu nacrta Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HOK","Zakon o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova","Hrvatska obrtnička komora kao stručno poslovna organizacija obrtnika i trgovaca pojedinaca jedan je od zakonskih nositelja zaštite potrošača (Članak 124. Zakona o zaštiti potrošača) u sklopu koje djeluju dva tijela za alternativno rješavanje sporova : Sud časti i Centar za mirenje. Posebno skrećemo pozornost na iskustvo i rezultate u rješavanju potrošačkih sporova pred Sudom časti Hrvatske obrtničke komore koji od 2000. godine kao samostalan alternativni sud uspješno rješava potrošačke sporove između potrošača i svojih članova – trgovaca obrtnika. Do sada je Sud casti Hrvatske obrtnicke komore  radio na više od 1500 potrosackih predmeta pri čemu je izuzetno visok postotak (31 %) sporova koji su riješeni sklapanjem nagodbe između trgovca i potrošača. \n\nStoga se dostavljene primjedbe zasnivaju na aktivnom sudjelovanju u radu Nacionalnog vijeća za zaštitu potrošača, na stručnom osvrtu i usporedbi  nacrta Zakona s  tekstom Direktive 2013/11/EU i Uredbe EU 524/2013, te na izuzetno dugoj ( vise od 15 godina) i bogatoj praksi tijela za alternativno rješavanje sporova, posebno Suda časti HOK – a u alternativnom rješavanju potrošačkih sporova. Ističemo kako je djelovanje Suda časti HOK – a  u potpunosti usklađeno s Preporukom 98/257/EC o izvansudskom rjesavanju potrosackih sporova.\nOsim komentara na pojedine clanke zakona smatramo potrebnim istaknuti da su predloženim Zakonom utvrđene mnoge nove obveze kako za trgovce, tako i za ARPS tijela, te je sukladno izraženom stavu Europske komisije u preambuli Direktive (br.46) potrebno osigurati odgovarajuće financiranje (sufinanciranje) rjesavanja potrosackih sporova pred notificiranim ARPS tijelima iz drzavnog proracuna , kako bi se na najefikasniji i najefektivniji način implementirale odredbe iz Direktive i primijenila Uredba, te osigurala njihova provedba s ciljem uspostave kvalitetnog  sustava alternativnog i \"on line\" nacina rjesavanja potrosackih sporova u Hrvatskoj, uvazavajuci dosadasnju dobru  praksu na tom podrucju, kao npr. praksu Suda casti  Hrvatske obrtnicke komore .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[2,"Društvo\"POTROŠAČ\"","Zakon o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova","Poštovani,\napsolutno podržavamo dosadašnji rad Sudova časti i Centara za mirenje te podržavamo njihov rad u budućnosti zbog velikog broja uspješno rješenih potrošačkih sporova vansudskim putem. Smatramo da trgovce i davatelje usluga treba informirati i educirati tj. poraditi na podizanju svijesti o pozitivnim stranama rješavanja sporova na alternativan način kako bi se povećao broj predmeta rješenih putem Sudova časti i Centara za mirenje.\nAlternativno rješavanje sporova predstavlja najbrži i najjeftiniji način rješavanja potrošačkih sporova te je kao takav najpogodniji za obje strane u potrošačkom sporu.\n\nS poštovanjem,\nDruštvo \"Potrošač\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[3,"Hrvatski Telekom d.d. ","Zakon o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova","Poštovani,\n\nHrvatski Telekom d.d. ovim putem iznosi svoje komentare na Prijedlog nacrta Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova kako slijedi:\n\nS obzirom na potrebu za implementacijom alternativnog rješavanja domaćih i prekograničnih sporova i implementaciju relevantnih EU direktiva i uredaba, držimo da je u cijelom postupku bitno voditi računa da se prilikom uspostave novih tijela za alternativno rješavanje sporova ravnopravno i transparentno osigura reprezentativnost trgovaca u odnosu na potrošače kako bi se osiguralo pravično i informirano odlučivanje u postupcima. \n\nUzimajući u obzir različite parafiskalne namete koji opterećuju poduzetnike u RH, vrlo je važno da se osiguraju izvori financiranja rada takvih tijela na način koji neće predstavljati dodatno/novo opterećenje za poduzetnike/trgovce. Nacrtom Zakona jasno je predviđeno da bi rješavanje sporova moralo biti besplatno za potrošače, u tom smislu trebalo bi osigurati da je ono jednako besplatno i za trgovce. \n\nS poštovanjem,\n\nHrvatski Telekom d.d.\n\nU Zagrebu, 6. kolovoza 2015. godine","Nije prihvaćen","Svrha ovog Zakona jest omogućiti adekvatan način rješavanja potrošačkih sporova koji bi potrošačima osigurao brzo, efikasno i jeftino rješavanje sporova. Trgovci, s druge strane, dobrovoljno prihvaćajući takav način rješavanja sporova, imaju određene troškove, no takvi troškovi su manji od troškova eventualnog sudskog postupka.  Također, predmetni Zakon ostavlja tijelima  za ARPS da u vlastitim pravilima postupanja predvide način obračuna troškova postupka. Dakle, tijela za ARPS mogu omogućiti i trgovcima besplatno rješavanje sporova. Predmetnim se Zakonom prenosi Direktiva 2011/13/EU, koja predviđa mogućnost javnog i privatnog financiranja tijela za ARPS. U 2016. godini, Ministarstvo gospodarstva će djelomično sufinancirati rad tijela za ARPS iz državnog proračuna, a sufinanciranje će se nastaviti i u narednim godinama. \n\nNadalje, člankom 14. ovog Zakona osigurana je reprezentativnost trgovaca u odnosu na potrošače u situacijama kada tijela za ARPS koja provode postupak čine dio kolegijalnog tijela, i to na način da su tijela za ARPS dužna osigurati da kolegijalno tijelo bude sastavljeno od jednakog broja predstavnika trgovaca i potrošača."]
[4,"HUZPP","Zakon o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova","Predloženi se Zakon ili odnosi ili ne odnosi na pacijente / korisnike zdravstvenih usluga. Kako nije moguće provesti nikakvo alternativno, a pri tom nepristrano rješavanja sporova u kojem je jedna strana pružatelj bilo kojeg oblika bilo kakve zdravtvene usluge, a s druge pacijent - medicinski laik, predlažemo da se izuzmu pacijenti i zdravstvene usluge u cijelosti od alternativnih načina rješavanja sporova i postupanja po ovom Zakonu. Naime, nije moguće u zdravstvu niti dobiti odgovarajući račun za uslugu ni voditi sudske postupke nepristrano (a sukladno presudama EU suda za ljudska prava) te je nebulozo očekivati da se provode nekakvi alternativni postupci s ikakvim uspjehom u odnosu na pacijente i njihova korisnička prava.","Nije prihvaćen","Predmetnim se Zakonom prenosi Direktiva 2013/11/EU koja u članku 2. stavku 3. navodi da države članice mogu zadržati ili uvesti pravila koja prelaze odredbe Direktive isključivo radi osiguranja više razine zaštite potrošača. Međutim,  predloženim bi se komentarom smanjila razina zaštite potrošača budući da bi na taj način potrošačima/pacijentima bio u potpunosti onemogućen pristup alternativnom rješavanju potrošačkih sporova."]
[5,"HOK","POGLAVLJE I.,\nOSNOVNE ODREDBE","Hrvatska obrtnička komora kao stručno poslovna organizacija obrtnika i trgovaca pojedinaca jedan je od zakonskih nositelja zaštite potrošača (Članak 124. Zakona o zaštiti potrošača) u sklopu koje djeluju dva tijela za alternativno rješavanje sporova : Sud časti i Centar za mirenje. Posebno skrećemo pozornost na iskustvo i rezultate u rješavanju potrošačkih sporova pred Sudom časti Hrvatske obrtničke komore koji od 2000. godine kao samostalan alternativni sud uspješno rješava potrošačke sporove između potrošača i svojih članova – trgovaca obrtnika. Do sada je Sud casti Hrvatske obrtnicke komore  radio na više od 1500 potrosackih predmeta pri čemu je izuzetno visok postotak (31 %) sporova koji su riješeni sklapanjem nagodbe između trgovca i potrošača. \n\nStoga se dostavljene primjedbe zasnivaju na aktivnom sudjelovanju u radu Nacionalnog vijeća za zaštitu potrošača, na stručnom osvrtu i usporedbi  nacrta Zakona s  tekstom Direktive 2013/11/EU i Uredbe EU 524/2013, te na izuzetno dugoj ( vise od 15 godina) i bogatoj praksi tijela za alternativno rješavanje sporova, posebno Suda časti HOK – a u alternativnom rješavanju potrošačkih sporova. Ističemo kako je djelovanje Suda časti HOK – a  u potpunosti usklađeno s Preporukom 98/257/EC o izvansudskom rjesavanju potrosackih sporova.\nOsim komentara na pojedine clanke zakona smatramo potrebnim istaknuti da su predloženim Zakonom utvrđene mnoge nove obveze kako za trgovce, tako i za ARPS tijela, te je sukladno izraženom stavu Europske komisije u preambuli Direktive (br.46) potrebno osigurati odgovarajuće financiranje (sufinanciranje) rjesavanja potrosackih sporova pred notificiranim ARPS tijelima iz drzavnog proracuna , kako bi se na najefikasniji i najefektivniji način implementirale odredbe iz Direktive i primijenila Uredba, te osigurala njihova provedba s ciljem uspostave kvalitetnog  sustava alternativnog i \"on line\" nacina rjesavanja potrosackih sporova u Hrvatskoj, uvazavajuci dosadasnju dobru  praksu na tom podrucju, kao npr. praksu Suda casti  Hrvatske obrtnicke komore .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[6,"HOK","OSNOVNE ODREDBE,\nPredmet ","Uz članak 1. \n\nIza točke predlaže se staviti zarez i dodati: „a koja su imenovana u skladu s odredbom članka 29., stavak 2. ovog zakona.“\n\nObrazloženje: Potrebno je učiniti potpuno nedvojbenim da se ovaj zakon odnosi samo na ARPS tijela koja će biti imenovana odnosno notificirana od strane ministarstva.","Djelomično prihvaćen","Prihvaća se prijedlog u dijelu koji se odnosi na nedvojbeno navođenje da se zakon odnosi samo na tijela za ARPS koja su imenovana sukladno predmetnom Zakonu, ali bez pozivanja na članak, obzirom da isto nije u skladu s nomotehničkim pravilima."]
[7,"ANA TUŠKAN","OSNOVNE ODREDBE,\nPredmet ","Direktiva 2013/11/EU uređuje alternativno rješavanje potrošačkih sporova na način da se, posredstvom subjekta za ARS, \"predlaže ili nameće rješenje ili povezuje stranke radi lakšeg postizanja sporazumnog rješenja\". Takva definicija u suprotnosti je s  člankom 1. ovog Prijedloga, jer isti određuje da su tijela za ARPS ovlaštena, između ostalog, donijeti \"neobvezujuću odluku\", a koja se dalje razrađuje u članku 20. Naime, ukoliko su strane pristale da se spor riješi alternativnim putem, one mogu: ili sudjelovati u mirenju, a u kojem može, ili ne mora, doći do sporazumnog rješenja spora. Ovlaštena osoba koja postupak provodi može stranama u sporu pomoći da se povežu te dođu do sporazumnog rješenja ili im ona sama može predložiti rješenje, a na koje one pristaju ili ne. Ukoliko dođe do rješenja, ono je svakako sporazumno. No, ukoliko strane sudjeluju u postupku u kojem se donosi obvezujuća odluka odnosno nameće im se rješenje, one su unaprijed na takav način rješavanja spora pristale te su samim time pristale da se donese obvezujuća odluka. Drugim riječima, ne postoji neobvezujuća odluka, već postoji sporazumno rješenje, prijedlog ili odluka, ovisno o tome o kojem se postupku radi. Isto je tako objašnjeno i u samom članku 2. Direktive 2013/11/EU. Nadalje, ukoliko se dopusti da strane razmišljaju hoće li pristati na donesenu odluku, tada odluka, kao takva, gubi svoje osnovne karakteristike, odnosno, ista se niti ne može nazvati odlukom već prijedlogom. Davanjem mogućnosti nepristajanja na \"odluku\", dolaziti će do zloporaba, te takav postupak ne bi bio niti efikasan, niti efektivan. Drugim riječima, ukoliko se uvodi pojam \"neobvezujuća odluka\", isti bi se trebao nazivati prijedlogom i tada ne bi dolazilo do nejasnoća.","Nije prihvaćen","Formulacija „neobvezujuća odluka“ [kao viši rodni pojam] obuhvaća sve predložene formulacije („sporazumno rješenje, prijedlog ili odluku“), te, kao takva, bolje odgovara svrsi ovog Zakona. Naime, predlagateljica i sama navodi da stranke u postupku mogu same doći do sporazumnog rješenja ili im osoba koja provodi postupak alternativnog rješavanja sporova može rješenje predložiti, a na koje stranke pristanu ili ne. Drugim riječima, u oba slučaja radi se o neobavezujućoj odluci."]
[8,"HUZPP","Predmet ,\nČlanak 1.","Predlažemo nadopuniti na način da se doda stavak 2 u članku 1 koji bi glasio: Odredbe ovog Zakona ne odnose se na sporove  nastale između korisnika zdravstvenih usluga s jedne strane te provoditelja zdravstvene zaštite i/ili pužatelja zdravstvenih usluga s druge. Alternativno rješavanje potrošačkih sporova za područje zdravstva urediti će se posebnim zakonom.","Nije prihvaćen","Predmetnim se Zakonom prenosi Direktiva 2013/11/EU koja u članku 2. stavku 3. navodi da države članice mogu zadržati ili uvesti pravila koja prelaze odredbe Direktive isključivo radi osiguranja više razine zaštite potrošača. Međutim,  predloženim bi se komentarom smanjila razina zaštite potrošača budući da bi na taj način potrošačima/pacijentima bio u potpunosti onemogućen pristup alternativnom rješavanju potrošačkih sporova."]
[9,"ANA TUŠKAN","OSNOVNE ODREDBE,\nIznimke od primjene","U članku 5, točka c), navedeno je da se odredbe Prijedloga  Zakona ne primjenjuju na sporove između potrošača  i trgovca - pružatelja negospodarske usluge od općeg interesa. \"Trgovac - pružatelj negospodarske  usluge od općeg interesa\" ne postoji!!! Naime, trgovac je prava ili fizička osoba koja obavlja gospodarsku djelatnost. Riječ trgovac nepotrebno je umetnuta, te bi se trebala izbaciti da ostane pisati: \"c) sporove između potrošača i pružatelja negospodarske usluge od općeg interesa\", i to samo ukoliko doslovno prevodimo Direktivu 2013/11/EU. Naime, mora se uzeti u obzir da doslovna prevođenja europske pravne stečevine ne idu u prilog našem pravnom izričaju jer ne smijemo odustati od svoje, već ustaljene terminologije, i time zbunjivati primjenjivače normi. Naime, u hrvatskom pravnom sustavu postoje izrazi  \"pravne osobe s javnim ovlastima\"i općenitiji pojam \"tijela javne vlasti\" koja su nakon dugo vremena popisana, te bi se, stoga, moralo ujednačiti značenje pojedinih izraza kako ne bi došlo do zabuna. Naime, pod  izrazom \"pravne osobe s javnim ovlastima\" spadali bi i sporovi pod točkom h) i i), pa se također postavlja pitanje što je s drugim pravnim osobama s javnim ovlastima, i primjenjuje li se ovaj zakon i na njih. Stoga je bitno utvrditi i što bi to točno spadalo pod \"negospodarske usluge od općeg interesa\", a sve te definicije uskladiti s važećim zakonodavstvom, kako ne bi dolazilo do, već ustaljenog, problema je li određena osoba uključena u primjenu ovog zakona ili ne.","Djelomično prihvaćen","Prihvaća se primjedba vezana uz promjenu izričaja u članku 5. točci (c) ovog Zakona. \n\nNe prihvaća se primjedba koja se odnosi na potrebu definiranja pojma „negospodarskih usluga od općeg interesa“. Naime, isto se ne može točno i precizno definirani, već se kao i u drugim posebnim propisima kojima se prenosi pravna stečevina EU, značenje pojma utvrđuje od slučaja („case by case“)."]
[10,"HOK","Iznimke od primjene,\nČlanak 5.","Uz članak 5. \nPod točkom a) iza riječi „osobe“ brisati tekst te staviti novi tekst koji glasi: „Zaposlene ili primaju bilo kakav oblik naknade isključivo od pojedinačnog trgovca.“ \nObrazloženje: Vjerojatno je omaškom došlo do pogrešnog preuzimanja odredbe iz direktive. (članak 22. Direktive)","Nije prihvaćen","Postojeća formulacija jasnije određuje na koje se osobe ne primjenjuju odredbe ovog Zakona."]
[11,"HUZPP","Iznimke od primjene,\nČlanak 5.","označeno pod c) također se odnosi na korisnike zdravstvenih usluga kao i označeno pod h). Sukladno danim općim primjedbama, predlažemo posebno naznačiti da se ovaj zakon ne odnosi na korisnike zdravstvenih usluga jer nema mogućnosti praktično osigurati neovisne stručne osobe koje će profesionalno pristupiti alternativnim načinima rješavanja potrošačkih sporova na način da se može postići da takva stručna osoba ne smije biti u nikakvim odnosima s ostalim pružateljima zdravstvenih usluga, provoditeljima zdravstvene zaštite, institucijama i/ili strukovnim udrugama s područja medicine. To znači da nema tko pregovarati sa medicinskom strukom u ime pacijenta niti se može tako postaviti jer nema nikakvu vlastitu zaštitu te isti ne može djelovati nepristrano. Opetovano ukazujemo na pravovaljane presude EU suda za ljudska prava te naglašavamo da se bilo kakav potrošački spor za područje zdravstva ne može rješavati bez ikakvih znanja o pravima pacijenata te  u cijeloj Hrvatskoj nema dovoljno osoba koje bi se uopće mogle po znanju upustiti u ovakve alternativne načine rješavanja sporova te ukoliko bi se upustile dovele bi pacijente moguće i u još težu situaciju nego li su trenutno kada nemaju ni redovnu proceduru zaštite svojih prava. Još nam samo fali alternativna neučinkovita procedura!","Prihvaćen","Predmetnim se Zakonom prenosi Direktiva 2013/11/EU koja u članku 2. stavku 3. navodi da države članice mogu zadržati ili uvesti pravila koja prelaze odredbe Direktive isključivo radi osiguranja više razine zaštite potrošača. Međutim,  predloženim bi se komentarom smanjila razina zaštite potrošača budući da bi na taj način potrošačima/pacijentima bio u potpunosti onemogućen pristup alternativnom rješavanju potrošačkih sporova."]
[12,"HOK","Odnos prema drugim propisima,\nČlanak 6.","Uz članak 6.\nU stavku 1. iza riječi „primarno se“ dodati riječi „na postupke pred ARPS tijelima iz članka 7 g)“. Drugi dio iste odredbe ostaje nepromijenjen.\nU stavku 2. nije dovoljno jasno značenje unesene odredbe te je istu potrebno preciznije urediti. \n\nObrazloženje: Važno je da iz izričaja zakonske odredbe bude nedvojbeno da se ovaj zakon primjenjuje na postupke koje provode notificirana tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova.","Nije prihvaćen","Vezano uz komentar na članak 6. stavak 1., nije potrebno dodatno navoditi predloženu formulaciju obzirom da je to već navedeno odredbama o predmetu i svrsi ovog Zakona. \n\nVezano uz komentar na članak 6. stavak 2., nije potrebno preciznije urediti navedenu odredbu, obzirom da je generalna odredba prikladnija ukoliko dođe do promjena i donošenja novih propisa koji će uređivati mirenje u građanskim i trgovačkim stvarima."]
[13,"HOK","Pojmovi,\nČlanak 7.","Uz članak 7.\nU članku 7. c) u tekstu iza riječi „Zakonom“ dodati tekst „i koje je notificirano u skladu s člankom 29. stavak 2. ovog Zakona.“ \nU članku 7. potrebno je definirati ugovor o online prodaji ili uslugama kako je navedeno u članku 4., stavak 1. e) Uredbe 524/2013 „Ugovor o online prodaji ili uslugama je ugovor o prodaji ili ugovor o uslugama u kojem je trgovac ili njegov posrednik ponudio robu ili usluge putem internetskih stranica ili drugim elektroničkim sredstvima, a potrošač je tu robu ili usluge naručio na tim internetskim stranicama ili putem drugih elektroničkih sredstava.“\nObrazloženje: Smatramo potrebnim definirati ugovor o online prodaji  ili uslugama kako bi se posljedično moglo u zakonu predvidjeti razlikovanje obveze ARPS tijela za rješavanje potrošačkih sporova „online“, a koji proizlaze iz ovih ugovora, od rješavanja sporova koji nisu proizašli iz „online“ ugovora. Ovo stoga što za neke vrste sporova rješavanje istih online nije prikladno zbog same prirode spora ili stoga što npr. jedna od stranaka nije u mogućnosti sudjelovati u rješavanju spora online.","Djelomično prihvaćen","Prihvaća se prijedlog vezan uz članak 7. c), dok se prijedlog uz članak 7. i definiranje ugovora o online prodaji ili uslugama ne prihvaća. Naime,Ugovor o online prodaji ili uslugama već je definiran Uredbom br. 524/2013 o on-line rješavanju potrošačkih sporova, a kako Uredba ima opću primjenu, što je propisano člankom 288. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nije dozvoljeno u nacionalne propise inkorporirati odredbe definirane u Uredbi."]
[14,"HOK","Obveze tijela za rješavanje potrošačkih sporova ,\nČlanak 9.","Uz članak 9.\n\nU članku 9. d) iza riječi „razmjena informacija“ dodati tekst „Sukladno pravilima ARPS tijela.“\n\nObrazloženje: Potrebno je osigurati da se razmjena informacija između stranaka elektroničkim putem ne bi od istih zloupotrebljavala na način da se od tijela za ARPS zahtijeva razmjena informacija „unedogled“ koje za sam postupak možda nemaju nikakvu važnost.","Nije prihvaćen","U slučaju da se predložena formulacija prihvati, pogrešno bi se pretpostavljalo da se, ovisno o  pravilima pojedinog ARPS tijela, može ali ne mora omogućiti on-line razmjena informacija, što je protivno smislu Direktive 2013/11/EU koja se ovim Zakonom implementira."]
[15,"HOK","Odbacivanje prijedloga za pokretanje postupka,\nČlanak 10.","Uz članak 10.\n\nU članku 10. Dodati novi stavak 1. Koji glasi: „Tijela za ARPS mogu svojim pravilima postupanja predvidjeti razloge radi kojih mogu odbiti rješavati predmetni spor .“ Novi stavak 2. glasi: „Prijedlog za pokretanje postupka tijelo za ARPS može odbaciti i iz sljedećih razloga.“ \n\nU stavku 1. e) koji postaje stavak 2. e) iza riječi „vrste spora bi“ brisati tekst te ga zamijeniti tekstom: „dovelo u pitanje učinkovito djelovanje, cilj ili svrhu postupanja tijela za ARPS.“   \n\nDosadašnji stavci 2,3,4 postaju stavci 3,4,5.\n\nObrazloženje: Direktivom je u članku 5.4. omogućeno da ARPS tijela zadrže ili uvedu pravila postupanja koja im omogućavaju da odbiju rješavati određeni potrošački spor a što je dodatno pojašnjeno i u preambuli Direktive (broj 25) gdje je navedeno: „Nadalje, radi osiguranja da subjekt za ARPS može učinkovito djelovati, ti bi subjekti trebali imati mogućnost održavanja ili uvođenja, u skladu s zakonima države članice u kojoj su uspostavljeni, postupovna pravila koja im omogućavaju da rješavanje sporova odbiju u određenim okolnostima, na primjer kada je spor toliko složen da bi se bolje riješio na sudu.“ Isto tako u Uredbi 524/2013 u članku 9, stavak 2., izrijekom je predviđeno ako obrazac za pritužbu nije u potpunosti ispunjen da će se podnositelj pritužbe obavijestiti da se pritužba ne može dalje obraditi ako se ne osiguraju podaci koji nedostaju. Stoga je iz ovog razvidno da se u postupku preko platforme za ORS omogućava odbacivanje odnosno odbijanje rješavanja spora u kojem je prijedlog za rješavanje nepotpun. Naprotiv, u sadašnjem uređenju članka 10., nije predviđena mogućnost odbacivanja prijedloga odnosno odbijanje postupanja u slučaju ako nije dostavljena potpuna dokumentacija. Isto se odnosi i na mogućnost odbacivanja prijedloga za rješavanje spora u slučaju nenadležnosti npr. Suda časti HOK – a za predmete za koje je nadležan Sud časti pri HGK. Isto je sada predviđeno važećim aktima oba suda, i omogućava da potrošač u slučaju podnošenja prijave nenadležnom sudu nastavi postupak pred nadležnim sudom, a što sad ne bi bilo moguće zbog postojećeg stavka 2, članka 10.","Djelomično prihvaćen","Vezano uz članak 10. i prijedlog za dodavanjem novog stavka, isti se ne prihvaća zbog toga što Direktiva 2013/11/EU ne predviđa propisivanje dodatnih razloga na temelju kojih bi tijela za ARPS mogla odbiti postupanje u sporu. \nPrihvaća se prijedlog predlagatelja u dijelu koji se odnosi na stavak 1. e)."]
[16,"HOK","Opći uvjeti stručnosti, neovisnosti i nepristranosti tijela za ARPS,\nČlanak 11.","Uz članak 11.\n\nU članku 11., stavak 1., točka a) iza riječi „u području“ dodati riječ „alternativnog“ \n\nObrazloženje: Smatramo važnim precizirati da se potrebna stručna znanja odnose upravo na alternativno rješavanje potrošačkih sporova s obzirom da ovaj način rješavanja potrošačkih sporova ima svoje posebnosti koje omogućavaju ishod postupka koji omogućuju kvalitetan ishod postupka kako za potrošače tako i za trgovce.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća."]
[17,"ANA TUŠKAN","Posebni uvjeti za pojedina tijela za ARPS,\nČlanak 15.","Tumačenjem članka 15. dolazimo do formulacije da se osobe koje vode postupak, a koje su zaposlene ili primaju bilo kakav oblik naknade isključivo od pojedinačnog trgovca, moraju obvezati da u roku od četiri godine nakon prestanka obavljanja svoje funkcije u tijelu za ARPS neće raditi za trgovca, strukovnu organizaciju ili poslovno udruženje u kojem je trgovac član. Takva formulacija proturječna je sama sebi, te je vrlo nejasna jer se ne zna na kojeg se točno trgovca misli i kako se uopće osoba zaposlena kod pojedinačnog trgovca može obvezati da neće raditi za trgovca četiri godine nakon prestanka obavljanja funkcije u tijelu za ARPS? Ovaj je članak svakako potrebno jasnije odrediti.","Djelomično prihvaćen","Obzirom da se u pravni sustav Republike Hrvatske prenosi Direktiva 2013/11/EU, a sukladno članku 6. stavku 3. točci c) predmetne Direktive, potrebno je članak 15. c) ovog Zakona izmijeniti na način da se umjesto „4 godine“ navede “3 godine“.  Što se tiče ostalih primjedbi, iste nisu prihvaćene, obzirom da je navedeni kriterij predviđen Direktivom 2013/11/EU, a od čega nije moguće odstupiti."]
[18,"HOK","Posebni uvjeti za pojedina tijela za ARPS,\nČlanak 16.","Uz članak 16.\n\nU članku 16. stavak 1. riječi „zasebni namjenski proračun dovoljan“  zamijeniti riječima “zasebna financijska sredstva dovoljna.“\n\nObrazloženje: S obzirom da prijevod engleske riječi „budget“ ne znači isto što i proračun u hrvatskom jeziku, a što predstavlja poseban financijski dokument predlaže se zamjena izričaja s istim ciljem a to je da se osiguraju zasebna financijska sredstva koja će biti odvojeno planirana i odvojeno praćena a bez potrebe da se donosi poseban dokument pod nazivom proračun.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća"]
[19,"HOK","Transparentnost,\nČlanak 17.","Uz članak 17.\n\nU članku 17. stavak 1., točka d) riječ „kvalifikacijama“ zamijeniti riječ „znanjima“.\n\nU članku 17. potrebno je obavijestiti potrošača da uz prijedlog za pokretanje postupka i mora dostaviti i potpunu dokumentaciju jer se u protivnom njegov prijedlog neće razmatrati.\n\nObrazloženje: Direktiva u članku 7 d ne koristi riječ kvalifikacije već znanja jer bi se kvalifikacije moglo protumačiti kao uvjet koji podrazumijeva određeno obrazovanje o kojem je izdana određena svjedodžba, certifikat i sl.\n\nNa mrežnim stranicama ARPS tijela treba na jasan i razumljiv način obavijestiti potrošače da se po nepotpunim prijedlozima za pokretanje postupka neće postupati stoga je potrebna takva odredba.","Djelomično prihvaćen","Obzirom da postojeći termin „stručne kvalifikacije“, kao niti predloženi termin „znanje“, u potpunosti ne odgovaraju svrsi koja se želi postići navedenom odredbom Zakona, u odredbe Zakona unijet će se termin „kompetencije“."]
[20,"HOK","Učinkovitost,\nČlanak 19.","Uz članak 19.\n\nU članku 19., stavak 1., točka a) umjesto riječi „moguće voditi“ treba zamijeniti riječju „dostupan“. Iza točke a) dodati točku b) koja glasi: \n„u prekograničnim sporovima i u sporovima koji su proizašli iz online ugovora o kupoprodaji i uslugama postupak bude moguće voditi kako u elektroničkom obliku tako i neposredno pred tijelom za ARPS, na način da postupak bude lako pristupačan za obje stranke.“\n\nDosadašnje točke b), c), d) i e) postaju točke c), d), e) i f).\n\nU članku 19., stavak 2. riječi „točka e)“ treba zamijeniti riječima „točka f)“ dok tekst iza riječi „produljiti“ treba brisati.\n\nObrazloženje: Smatramo ako se uvodi obveza „online“ rješavanja sporova da se ista ne može odnositi na sve vrste sporova jer za neke ne bi bila ni primjerena te takvu obvezu treba ograničiti upravo na one sporove kako je to predviđeno novo predloženim rješenjem.  \n\nU Direktivi se ne ograničava vrijeme za produljenje roka od 90 dana u složenim predmetima, stoga treba prepustiti ARPS tijelima da odlučuju ovisno o specfičnostima i zahtjevima svakog pojedinačnog spora, ovisno o njegovoj složenosti.","Djelomično prihvaćen","Prihvaća se prijedlog vezan uz članak 19. stavak 1., točku a).\n\nNe prihvaća se prijedlog koji se odnosi na članak 19. stavak 1. gdje se predlaže dodavanje točke b), obzirom da isto već proizlazi iz točke a) predmetnog Zakona.\n\nTakođer, ne prihvaća se prijedlog koji se odnosi na članak 19. stavak 2. Naime,radi pravne sigurnosti te potrebe utvrđivanja točnog vremena na koje se određeni spor može produljiti, potrebno je naznačiti konkretan rok."]
[21,"HOK","Pravičnost,\nČlanak 20.","Uz članak 20.\n\nU članku 20. Stavak 1, točka c) riječi „odluka o sporu bude obrazložena“ treba zamijeniti riječima „odluka o sporu treba biti obrazložena uz navođenje razloga na kojima se temelji ishod postupka“.\n\nObrazloženje: Direktiva zahtjeva izričito da dio odluke (odnosno obrazloženja) bude i izjava o razlozima na kojima se temelji ishod, a što predloženo rješenje ne sadrži te je isto potrebno precizirati (Direktiva, članak 9, 1 c)","Nije prihvaćen","Ukoliko je određenu odluku potrebno obrazložiti, takvo obrazloženje samo po sebi podrazumijeva navođenje razloga temeljem kojih je odluka donijeta."]
[22,"ANA TUŠKAN","Pravičnost,\nČlanak 20.","U članku 20.st.2. razrađuje se postupak koji rezultira \"neobvezujućom odlukom\". No, neobvezujuća odluka uopće nije odluka, već se samo može smatrati prijedlogom. Čak sama Direktiva 2013/11/EU u članku 2. pojašnjava da se posredstvom subjekta za ARS predlaže rješenje (što bi značilo da se daje prijedlog rješenja) ili nameće rješenje (što bi značilo da se donosi odluka) ili povezuje stranke radi lakšeg postizanja sporazumnog rješenja (što bi značilo da osoba koja provodi postupak posreduje kako bi stranke lakše došle do sporazuma).","Nije prihvaćen","Formulacija „neobvezujuća odluka“ kao viši rodni pojam obuhvaća sve predložene formulacije („sporazumno rješenje, prijedlog ili odluku“), te, kao takva, bolje odgovara svrsi ovog Zakona."]
[23,"HOK","Informiranje potrošača od strane trgovaca,\nČlanak 24.","Uz članak 24. \n\nU članku 24, stavak 4 iza riječi „ovog članka“ brisati tekst te zamijeniti riječima „navodeći hoće li za rješavanje spora koristiti odgovarajuća tijela za ARPS“.\n\nObrazloženje: Člankom 13, stavkom 3 Direktive ne traži se obrazložena pisana izjava trgovca o tome hoće li se upustiti u postupak pred navedenim tijelima za ARPS već samo hoće li za rješavanje spora koristiti odgovarajuća tijela za ARPS te smatramo da isto nije potrebno utvrđivati ni u zakonu.","Djelomično prihvaćen","Prijedlog je prihvaćen u dijelu u kojem se predlaže izostavljanje obrazloženja, uz zadržavanje postojećeg izričaja."]
[24,"HOK","Suradnja i razmjena informacija ,\nČlanak 27.","Uz članak 27.\n\nU članku 27., stavku 2 iza riječi „surađuju“ dodaje se zarez i riječi „a posebno.“ Ostali dio teksta navedenog stavka ostaje neizmijenjen.\n\nU članku 27. stavak 6. Uvodi se pravna osnova da se drugim zakonom, a bez utvrđivanja konkretnih uvjeta za isto, utvrdi dužnost priopćavanja podataka iz postupaka koje vode ARPS tijela, dovodi se u pitanje opstojnost instituta povjerljivosti u ovim postupcima. Iz svog dosadašnjeg rada znamo da je povjerljivost postupka za stranke izuzetno važna i da upravo taj institut značajno utječe na spremnost stranaka da svoj spor riješe nagodbom.","Djelomično prihvaćen","Prijedlog se prihvaća u dijelu koji se odnosi na članak 27. stavak 2. dok je komentar vezan uz članak 27. stavak 6. primljen na znanje."]
[25,"HOK","PREKRŠAJNE ODREDBE,\nČlanak 32.","Uz članak 32.\n\nU članku 32. Stavak 1, točka b) navedenu odredbu treba uskladiti s predloženom izmjenom članka 24. stavka 4. \n\nObrazloženje: S obzirom na predloženu izmjenu članka 24. stavka 4. potrebno je izmijeniti gore navedenu prekršajnu odredbu","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća."]
[26,"HOK","Osnivanje Povjerenstva za alternativno rješavanje potrošačkih sporova,\nČlanak 34. ","Uz članak 34.\n\nPrestanak važenja odredbe članka 105. Zakona o zaštiti potrošača, a koji se odnosi na izvan sudsko rješavanje potrošačkih sporova, treba odgoditi na vrijeme koje će biti utvrđeno kao rok za prilagodbu ARPS tijela koja će se prijaviti za notifikaciju sukladno uvjetima propisanim ovim zakonom. Predlaže se rok od najmanje tri mjeseca kako bi postojeća ARPS tijela mogla uskladiti/donijeti svoje akte u skladu s odredbama ovog zakona, a što je moguće tek po njegovom donošenju. Ovo stoga što akte pojedinih ARPS tijela donose u skladu s pozitivnim zakonskim propisima npr. skupštine institucija pri kojima su ta tijela osnovana i djeluju, a za čije je sazivanje potrebno poštivati određenu proceduru i rokove.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća."]