{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVAN ČULIĆ","V. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 5.","Poštovani, ostavljanje prostora da se komunikacija suda sa strankama i dalje odvija u papirnatom obliku, usporit će razvoj i općenito prihvaćanje komuniciranja u elektronskom obliku. Trebalo bi omogućiti da ukoliko se prijave mogu podnositi u papirnatom obliku, da se dostava obavlja isključivo u elektronskom obliku, dakle bez obzira na način na koji je prijava zaprimljena na sud.","Nije prihvaćen","Elektronička komunikacija sa strankama u registarskom postupku je još uvijek u fazi razvoja. Donošenjem predloženog Zakona i razvojem tehnologije omogućiti će se elektronička komunikacija u svim registarski postupcima. Tek nakon što platforma za elektroničku komunikaciju u potpunosti bude uspostavljena moći će se pristupiti donošenju odluke o obaveznoj elektroničkoj komunikaciji u registarskom postupku."]
[2,"Porobija & Špoljarić d.o.o.","V. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 10.","U odnosu na st. 2. novog članka, javlja se ozbiljno pitanje primjenjivosti - naime, posljednja rečenica, koja glasi: \"Javni bilježnik ili podnositelj prijave, ako prijavu nije potrebno javno ovjeriti, potpisuju prijavu kvalificiranim elektroničkim potpisom.\" Navedena rečenica upućuje da prijavu za upis u svakom slučaju mora javno ovjeriti javni bilježnik, a da se kvalificirani elektronički potpis, iako se isti svojom snagom smatra jednako valjanim kao i potpis s ovjerom javnog bilježnika, tretira kao \"niži\" rang potpisivanja isprave.\n\nS obzirom da se radi o stavku koji uređuje pitanje podnošenja prijave za upis putem sustava START, takvom odredbom se u potpunosti eliminira mogućnost podnošenja prijave za upis izravno putem sustava START bez sudjelovanja javnog bilježnika, osim u iznimnim slučajevima gdje se ne traži ovjera potpisa potpisnika prijave. Takvo uređenje dovodi do upitnosti smisla čitavog sustava START, koji bi trebao biti potpuno upotrebljiva alternativa bilježničkoj ovjeri dokumentacije za provedbu upisa u sudski registar. Tim više što se npr. u izmjenama i dopunama ZTD kvalificirani elektronički potpis tretira istovjetno javnobilježničkoj ovjeri potpisa kod sklapanja ugovora o prijenosu poslovnog udjela, pa bi time došlo do besmislene situacije u kojoj prenositelj i stjecatelj poslovnog udjela sklope ugovor o prijenosu udjela u digitalnom obliku, potpisanog kvalificiranim elektroničkim potpisom, a potom taj isti ugovor Uprava društva ne može prijaviti u sudski registar putem sustava START bez da direktori odu kod bilježnika i ovjere fizičku prijavu za upis.\n\nS obzirom na navedeno, predlažemo da stavak 2. novog čl. 39 glasi:\n\n\"Prijava za upis u sudski registar može se podnijeti registarskom sudu u elektroničkom obliku. Takva prijava podnosi se elektroničkim putem preko javnog bilježnika, internetske stranice sustava sudskog registra ili internetske stranice sudskog registra u sklopu sustava START. Javni bilježnik ili podnositelj prijave potpisuju prijavu kvalificiranim elektroničkim potpisom.","Nije prihvaćen","START nije potpuno upotrebljiva alternativa bilježničkoj ovjeri dokumentacije za provedbu upisa u sudski registar. Sustav START je jedinstveni informacijski sustav uspostavljen za pokretanje poslovanja sukladno Uredbi o utvrđivanju poslova iz članka 4.a i 4.c Zakona o financijskoj agenciji (»Narodne novine«, br. 98/05., 106/12. i 71/18.) i Odluci Vlade o utvrđivanju uvjeta, načina i rokova redovitog poslovanja sustava START (»Narodne novine«, br. 103/18.). Kad se Zakonom zahtijeva javnobilježnička ovjera sustav START ne može u svim situacijama zamijeniti javnobilježničku ovjeru jer ista ne samo da predstavlja viši stupanj provjere identiteta stranaka, već je javni bilježnik prilikom sastavljanja javnobilježničkog akta ili potvrde (solemnizacije) privatne isprave dužan ispitati jesu li stranke sposobne i ovlaštene za poduzimanje i sklapanje posla, objasniti strankama smisao i posljedice posla i uvjeriti se o njihovoj pravoj i ozbiljnoj volji."]
[3,"Porobija & Špoljarić d.o.o.","V. NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU,\nČlanak 13.","Smatramo kako ovim člankom svakako treba izmijeniti odredbu čl. 40.a st. 1., odnosno odredbu koja propisuje obvezu osnivača i stjecatelja udjela u društvu da daju izjavu opisanu tim stavkom. Naime, iako se cjelokupne izmjene ZTD i ZSR provode kako bi se olakšalo postupke osnivanja i naknadnih upisa u sudski registar, te iste većinom preselilo u digitalnu sferu, ukoliko se ova odredba ne izmijeni gotovo sve izmjene i dopune zakona koje se pripremaju su bespotrebne jer jednostavno neće biti provedive.\n\nNaime, čl. 40.a trenutno propisuje da je izjavu dužan dati osnivač odnosno stjecatelj udjela, a neki sudovi tumače tu obvezu na davanje izjave kao strogo osobnu tj. da osnivač za davanje takve izjave ne može dati punomoć trećoj osobi da to učini u ime i za račun osnivača. Dodatno, ta izjava mora biti ovjerena kod javnog bilježnika. Time se de facto onemogućuje provedba osnivanja društva na daljinu bez sudjelovanja javnog bilježnika, jer će osnivači svakako morati otići k javnom bilježniku kako bi potpisali navedenu izjavu, što je suvišan korak i vjerujemo da je isti moguće prebaciti u digitalnu sferu kao i sve ostale korake osnivanja društva s ograničenom odgovornošću. Da bi se to postiglo, potrebno je:\na) izrijekom omogućiti da punomoćnik koji zastupa osnivača u postupku osnivanja da predmetnu izjavu u ime i za račun osnivača (uz punu odgovornost osnivača za sadržaj izjave)\nb) omogućiti da se izjava da u digitalnom obliku, korištenjem kvalificiranog elektroničkog potpisa osnivača ili punomoćnika\n\nStoga predlažemo da se u čl. 13. ZID ZSR, ispred previđene izmjene st. 4. t. 2, doda i sljedeće tekst:\n\n\"U članku 40.a, stavak 1. mijenja se i glasi:\nPrijavi za osnivanje novog subjekta upisa, uz isprave propisane ovim ili drugim zakonom, osnivač subjekta dužan je priložiti izjavu na kojoj je potpis ovjerio javni bilježnik ili koja je u digitalnom obliku potpisana kvalificiranim elektroničkim potpisom, da ni on ni drugi subjekt upisa čiji je on član, a u kojem ima udjel u društvu koji predstavlja 5% ili više udjela u kapitalu ili glasačkim pravima, ili koji omogućava ostvarenje značajnog utjecaja na upravljanje društvom, nema nepodmirenih dugovanja na osnovi poreza te doprinosa za mirovinsko, odnosno zdravstveno osiguranje, kao ni dugovanja za neto plaće radnicima. Izjavu iz ovog stavka može u ime i za račun osnivača subjekta dati i osoba kojoj je osnivač subjekta dao punomoć za zastupanje u postupku osnivanja subjekta, s time da osnivač subjekta beziznimno odgovara za sadržaj izjave koju je u njegovo ime dao punomoćnik.\"","Prihvaćen","Članak 40.a stavak 1. mijenja se i glasi: Prijavi za osnivanje novog subjekta upisa, uz isprave propisane ovim ili drugim zakonom, osnivač subjekta dužan je priložiti izjavu na kojoj je potpis ovjerio javni bilježnik ili koja je u digitalnom obliku potpisana kvalificiranim elektroničkim potpisom, da ni on ni drugi subjekt upisa čiji je on član, a u kojem ima udjel u društvu koji predstavlja 5% ili više udjela u kapitalu ili glasačkim pravima, ili koji omogućava ostvarenje značajnog utjecaja na upravljanje društvom, nema nepodmirenih dugovanja na osnovi poreza te doprinosa za mirovinsko, odnosno zdravstveno osiguranje, kao ni dugovanja za neto plaće radnicima. Izjavu iz ovog stavka može u ime i za račun osnivača subjekta dati i osoba kojoj je osnivač subjekta dao punomoć za zastupanje u postupku osnivanja subjekta, s time da osnivač subjekta beziznimno odgovara za sadržaj izjave koju je u njegovo ime dao punomoćnik."]