{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":25,"n_cols":6,"rows_kept":25,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog Programa energetske učinkovitosti za dekarbonizaciju energetskog sektora"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Grupa za energetsko planiranje, Katedra za energetska postrojenja i energetiku, Zavod za energetska postrojenja, energetiku i okoliš, Fakultet strojarstva i brodogradnje, Sveučilište u Zagrebu","PROGRAM ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA DEKARBONIZACIJU ENERGETSKOG SEKTORA","1) Ulazni podaci prikazani u Tablici 2-1, koji opisuju trenutno stanje centralnih toplinskih sustava (CTS-a) u Republici Hrvatskoj (RH) su netočni. Predlažemo da se podaci referenciraju i navede iz koje su statistike preuzeti. Naime prema prikazanim podacima izgleda kako je CTS u RH baziran na kotlovima na prirodni plin (73%). Prema dokumentu „Energija u Hrvatskoj 2019“, proizvodnja iz javnih kotlovnica je iznosila 1,655 PJ, a proizvodnja iz kogeneracija (CHP) 11,527 PJ. Drugim riječima, kogeneracija proizvodi oko 87% topline u RH CTS-ovima. Prema spomenutoj  tablici udio CHP i visokoučinkovite kogeneracije (VUK) iznosi oko 18,8%. Smatramo kako ovako predstavljeni podaci daju krivu sliku o HR CTS-u te predstavljaju pogrešnu polaznu točku za provedeno modeliranje scenarija i mjera. \n2) Prema Tablici 2-1 postoji relativno visoki udio geotermalne energije, oko 6,25%. Molimo navesti CTS-e, osim Topuskog (Top-terme d.o.o.) koji koriste geotermalnu energiju. \n3) Smatramo kako je Tablica 2-2, koja prikazuje scenarije s uključenim mjerama, pogrešna jer je bazirana na netočnim ulaznim podacima (Komentar 1). Predlažemo da se provjere ulazni podaci i izračunaju novi scenariji i osvježi Tablica 2-2 s revidiranim rezultatima\n4) Tablica 2-4 predstavlja različite mjere, i smatramo kako bi trebalo revidirati Mjere 03 i Mjeru 05. Naime, Program predlaže kako je potrebno zamijeniti kogeneraciju (CHP) s visokoučinkovitom kogeneracijom (VUK) (Mjera 03), ali istovremeno ne predlaže zamjenu kotlova na prirodni plin s plinskim VUK-om (Mjera 05). Smatramo kako je prvo potrebno zamijeniti kotlove na plin s VUK-om, a tek onda mijenjati postojeće CHP-ove s VUK-om. \n5) Tablica 2-7 prikazuje rezultate provedene financijske (FNPV) i ekonomske (ENPV) analize. Korištena metoda ima visoku ovisnost o ulaznim podacima i parametrima (npr. cijena energenata, specifične investicije) te smatramo kako je ulazne podatke potrebno javno objaviti. Nadalje, smatramo kako je potrebno provesti i analizu osjetljivosti ulaznih podataka pošto se radi o dugoročnom planiranju na razini od 30 godina. Kolika je diskontna stopa za određene tehnologije? \n6) Tablica 2-7 – neke od prikazanih mjera imaju vrlo niski (ali ne i negativan) FNPV te vrlo visoki ENPV, primjerice Mjera 03. Smatramo kako postoji mogućnost da vrlo mala promjena ulaznih podataka može uzrokovati da ova mjera postane prihvatljiva za javnu potporu (negativan FNPV i pozitivan ENPV). Smatramo kako je potrebno provesti analizu osjetljivosti kako bi se ispitalo koje od mjera su marginalno prihvatljive za javnu potporu\n7) Tablica 2-7 - Centralni toplinski sustavi spadaju u reguliranu djelatnost te kao takvi su podložni regulaciji cijena toplinske energije za krajnje kupce. Predložene mjere ne uzimaju u obzir kako će investiranje u nove tehnologije utjecati na cijenu te možda povećati tarifne stavke krajnjih kupaca i potencijalno dovesti do isključivanja postojećih korisnika s mreže. Predlažemo da se taj izračun uključi u modeliranje FNPV i ENPV-a te ponovo odrede mjere koje su prihvatljive za javne potpore\n8) Tablica 2-7 – predložene mjere su generičke i ne uzimaju u obzir specifičnosti različitih CTS-a u RH. Predlažemo da se izradi analiza koja uzima u obzir lokalne aktualnosti svih CTS-a. Primjerice, kako će CTS Rijeka uložiti u geotermalne sustave ili CTS Vukovar u otpadnu toplinu?\n9) Tablica 2-7 – sve mjere uključuju zamjenu postojećih tehnologija. U mnogim CTS-ima u RH to nije moguće, već je potrebno napraviti novo postrojenje na novoj lokaciji, a „staro“ postrojenje ugasiti. To zahtjeva dodatne investicije koje nisu uključene u ovo razmatranje. Predlažemo revidiranje izračuna. \n10) Tablica 2-7 – integracija obnovljivih izvora energije i VUK zahtjeva korištenje toplinskih spremnika, a dokument ih uopće ne spominje. Smatramo kako ih je potrebno uključiti u financijsku analizu te predlažem revidiranje rezultata. \n11) Tablica 2-7 – smatramo kako je potrebno poticati sunčevu energiju (solarne toplinske kolektore) i dizalice topline jer njihova integracija je relativno kompleksna i financijski zahtjevna jer ovisi o temperaturnim režima postojećih toplinskih mreža. Koje su učinkovitosti uzete u obzir za navedene tehnologije? Pošto su učinkovitosti navedenih tehnologija ključne za njihovu financijsku isplativost, smatramo kako je potrebno provesti analizu osjetljivosti i za Mjeru 04 i Mjeru 08 te ponovno odrediti FNPV i ENPV te ispitati prihvatljivost za javnu potporu\n12) Dokument navodi kako su jedine mjere prihvatljive za javnu potporu „iskorištavanje geotermalne energije“ i „iskorištavanje otpadne topline iz industrije“. Smatramo kako postojeći potencijali otpadne topline i geotermalne energije nisu prihvatljivi za postojeće CTS-e. Visokokvalitetna (visokotemperaturna) otpadna toplina se često rekuperira u samim industrijskim postrojenjima, te je pitanje koliki je pravi potencijal korištenja otpadne topline. Možete li napisati u dokumentu koji je potencijal (energija) otpadne topline koja se direktno može koristiti u postojećim CTS-a? Nadalje, koliko se temperaturni prihvatljive topline nalazi u blizini postojećih CTS-a? Ista pitanja vezana za temperaturu i pristupačnost toplinskog izvora je potrebno postaviti za geotermalnu energiju – koliko je dostupno, na kojoj temperaturi i na kojoj udaljenosti od postojećih CTS-ova? Smatramo kako financijski instrumenti javnih potpora moraju biti iskorišteni za ulaganje u druge mjere poput korištenja dizalica topline, sunčeve energije, biomase te zamjenu kotlova na prirodni plin s CHP-om i VUK-om.\n13) Premda dokument navodi kako je potrebno osigurati širenje CTS „Hrvatska mora ići u smjeru pojačanog razvoja i širenja CTS-a  prije svega u gusto naseljenim gradskim sredinama…“, nijedna mjera ne sadrži širenje postojećih sustava. Naime, ovdje se radi o velikim infrastrukturnim projektima te je potrebno dodati Mjeru „Širenje CTS-a“ te ispitati prihvatljivost za javne potpore.\n14) …„korištenjem dostupne otpadne topline (otpadna toplina iz industrije, energetsko korištenje otpada)“… - dokument se referira na otpadnu toplinu kao energetsko korištenje otpada. Naime, korištenje otpada ne spada u otpadnu toplinu te predlažemo revidiranje teksta\n15) Dokument spominje korištenje vodika u CTS-u „Pri tome će u samoj proizvodnji vodika važnu ulogu imati upravo velika proizvodna postrojenja u CTS-ima, koja koriste prirodni plin u visokoučinkovitim kogeneracijskim procesima, a koja će omogućiti i proizvodnju vodika te njegovo iskorištavanje u plinskoj mreži“ – Molim objasniti kako je proizvodnja vodika povezana s CTS-ovima i plinskim kogeneracijama? Kako bi se taj vodik proizvodio, u elektrolizatorima ili iz prirodnog plina? Smatramo da se vodik ni u kojem slučaju ne smije proizvoditi iz prirodnog plina. U slučaju da se za proizvodnju vodika koristi elektrolizator, smatramo da je potrebno koristiti samo viškove električne energije uslijed povećane proizvodnje iz varijabilnih izvora poput vjetroelektrana i fotonaponskih panela. Nadalje, smatramo kako je financijski, ekonomski i tehnološki puno bolja opcija koristiti električne kotlove ili dizalice topline kako bi se proizvela toplina na lokaciji CTS-a i prebacila u toplinsku mrežu ili toplinski spremnik. Učinkovitost transformacije električna energija-toplina je mnogo veća od transformacije električna energija-vodik-energija. Zašto se predlaže da se vodik utiskuje u plinsku mrežu jer će tamo opet završiti na individualnom plinskom kotlu? \n16) Zašto se dokument koji predlaže javne financijske potpore u CTS-ima referencira na NPOO mjere koje sadrže istraživanje geotermalne energije. Naime, mjera navedena u NPOO-u nikako nije povezana s dekarbonizacijom i povećanjem učinkovitosti CTS-a. Nadalje, NPOO mjere uopće neće dovesti do smanjenja CO2 emisija i povećanja energetske učinkovitosti u CTS-u jer navedeni projekti neće biti dovedeni do faze eksploatacije - „Niti jedan predloženi projekt neće biti izveden do faze eksploatacije u razdoblju NPOO-a (od 2021. do 2026.), budući da je za eksploataciju potrebno imati i utisnu bušotinu te razviti toplinarsku infrastrukturu, a što nije predviđeno ovim projektima“. \n17) Dokument navodi još jedan izvor financiranja za CTS-ove, ali on završava u 2024.g. dok je navedene mjere potrebno provoditi do 2050. godine. \n18) Konačno, dokument poziva opskrbljivače toplinske energije da ispune svoje obaveze vezanu za energetsku učinkovitost, ali ne predlaže financijske potpore  kako da to učine te samim time smatramo kako dokument nije ispunio svoj smisao."]
[2,"Plinacro d.o.o.","PROGRAM ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA DEKARBONIZACIJU ENERGETSKOG SEKTORA","Uzimajući u obzir saznanja iz radne inačice Hrvatske strategije za vodik od 2021. do 2050. godine smatramo da bi bilo nužno navesti činjenicu da RH raspolaže značajnim potencijalima za proizvodnju plavog i zelenog vodika i raspolaže visokorazvijenom mrežom plinovoda kojima se vodik može dovesti do potrošača.\nHEP-ova postrojenja za proizvodnju električne i toplinske energije već sada mogu koristiti plin s vrlo visokim udjelima vodika (do 50%) a isto je moguće uz određene preinake postrojenja provesti i u većini industrijskih postrojenja.\nStoga smatramo nužnim u poglavlju o centralnim toplinskim sustavima, industriji i zaključku odrediti i vodik kao energent koji ima značajan potencijal za dekarbonizaciju navedenih procesa."]
[3,"Marijan Kalea","PROGRAM ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA DEKARBONIZACIJU ENERGETSKOG SEKTORA","Cijeli taj program valjalo je točnije nazvati: PROGRAM ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA DEKARBONIZACIJU SEKTORA TOPLINE, a u sadržaju trebala su stajati i poglavlja ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA SEKTORA KUĆANSTAVA, te ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA SEKTORA USLUGA. Eventualno bih se složio da sektor prometa nije značajan za učinkovitost i dekarbonikaciju ukupnog sektora topline (kako bih ja uopće nazvao taj promram,  jer se on svojim - i napisanim - sadržajem odnosi na sektor topline, a ne na energetski sektor, preciznije govoreći na dio sektora topline!)."]
[4,"HGK","PROGRAM ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA DEKARBONIZACIJU ENERGETSKOG SEKTORA,\n1.UVOD","Članice Grupacije za toplinarsku djelatnost HGK mišljenja su kako u Programu nedostaju financijske potpore vezane za energetsku učinkovitost te provedbu istih, nadalje dokument predlaže mjere koje je potrebno provoditi do 2050. godine, no ne i izvore financiranja."]
[5,"Marijan Kalea","PROGRAM ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA DEKARBONIZACIJU ENERGETSKOG SEKTORA,\n1.UVOD","Zašto se u ovom članku vrijednosti iskazuju megatonama ekvivalentne nafte, a u ostalim člancima (izuzevši jednu sliku i jednu tablicu) gigavatsatima?  Jedan napisani tekst mora u svome sadržaju imati vrijednosti iskazane istim mjernim jedinicama - lakše je autorima to ujednačiti, nego li tjerati čitatelje na preračunavanje radi unutarnje usporedbe iskaza.\nU tom uvodu ne spominju se uopće zaključci COP26, a javna rasprava traje nakon te konferencije pa bi trebalo barem utvrditi u kojoj se mjeri program slaže s time, a pogotovo s u EU donesenim - obevezujućim, za članice EU - planom \"spremni za 55%\" koji je donesen ovoga ljeta."]
[6,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.1.Ukupna isporučena energija iz centralnih toplinskih sustava u 2019. godini","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK moli pojašnjenje vrlo visokog udjela geotermalne energije (6,25%) koji je prikazan u Tablici 2-1. Molimo navesti sustave koji koriste geotermalnu energiju (osim Topuskog)."]
[7,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.1.Ukupna isporučena energija iz centralnih toplinskih sustava u 2019. godini","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK moli pojašnjenje ulaznih podataka koji su prikazani u Tablici 2-1.  \nNaime podaci prikazani u Tablici 2-1, koji opisuju trenutno stanje centralnih toplinskih sustava (CTS-a) u Republici Hrvatskoj (RH) su netočni. \nPrema prikazanim podacima CTS u RH je baziran na kotlovima na prirodni plin (73%). Prema dokumentu „Energija u Hrvatskoj 2019“, proizvodnja iz javnih kotlovnica je iznosila 1,655 PJ, a proizvodnja iz kogeneracija (CHP) 11,527 PJ. Drugim riječima, kogeneracija proizvodi oko 87% topline u RH CTS-ovima. Prema spomenutoj  tablici udio CHP i visokoučinkovite kogeneracije (VUK) iznosi oko 18,8%. Članice Grupacije su mišljenja kako ovako predstavljeni podaci daju krivu sliku o CTS-u u Republici Hrvatskoj te predstavljaju pogrešnu polaznu točku za provedeno modeliranje scenarija i mjera.\n\nPredlažemo da se podaci referenciraju te da se navede izvor podataka, jer podaci s kojima raspolaže Grupacija ne odgovaraju predloženim vrijednostima. Nadalje, molimo da se provjere ulazni podaci prema kojima će se izraditi novi scenarij i revidirati Tablica 2-2."]
[8,"Marijan Kalea","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.1.Ukupna isporučena energija iz centralnih toplinskih sustava u 2019. godini","Ovdje - i cijelom tekstu, gdje nije tako napisano - valja ispravno pisati Sunčeva energija, namjesto sunčeva energija."]
[9,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK predlaže da se revidiraju mjere navedene u Tablici 2-7 na način da se u iste dodaju i spremnici toplinske energije koji su nužni za integraciju obnovljivih izvora energije i VUK. \nNadalje, smatramo kako je potrebno poticati sunčevu energiju (solarne toplinske kolektore) i dizalice topline jer je njihova integracija relativno kompleksna i financijski zahtjevna te ovisi o temperaturom režimu postojećih toplinskih mreža. Koje su učinkovitosti uzete u obzir za navedene tehnologije? Pošto su učinkovitosti navedenih tehnologija ključne za njihovu financijsku isplativost, smatramo kako je potrebno provesti analizu osjetljivosti i za Mjeru 04 i Mjeru 08 te ponovno odrediti FNPV i ENPV te ispitati prihvatljivost za javnu potporu."]
[10,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK moli da se prilikom određivanja mjera u obzir uzme specifičnost svakog CTSa. Naime, navedene mjere su generičke te nisu jednako prihvatljive za sve sustave. Predlažemo izradu analize koja će u obzir uzeti mogućnosti i specifičnosti svakog CTSa. \nNadalje, mjere navedene u Tablici 2-7 uključuju  samo zamjenu postojećih tehnologija, no zbog specifičnosti pojedinih sustava zamjena nekad nije moguća, nego se staro postrojenje mora ugasiti, te se radi novo postrojenje na drugoj lokaciji. S obzirom da takve situacije zahtijevaju dodatne investicije koje nisu uključene u predložene mjere, predlažemo revidiranje izračuna."]
[11,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK \nTablica 2-7 prikazuje rezultate provedene financijske (FNPV) i ekonomske (ENPV) analize. Korištena metoda ima visoku ovisnost o ulaznim podacima i parametrima (npr. cijena energenata, specifične investicije) stoga predlažemo da ulazni podaci budu javno dostupni. Nadalje, s obzirom da se radi o dugoročnom planiranju (30 godina) potrebno je provesti i analizu osjetljivosti ulaznih podataka. \nPojedine prikazane mjere imaju vrlo niski (ali ne i negativan) FNPV te vrlo visoki ENPV, primjerice Mjera 03. Mišljenja smo kako vrlo mala izmjena ulaznih podataka može dovesti do toga da mjera postane prihvatljiva za javnu potporu (negativan FNPV i pozitivan ENPV). Predlažemo provesti analizu osjetljivosti kako bi se ispitalo koje od mjera su marginalno prihvatljive za javnu potporu. \nCentralni toplinski sustavi spadaju u reguliranu djelatnost te su kao takvi podložni regulaciji cijena toplinske energije za krajnje kupce. Predložene mjere ne uzimaju u obzir kako će investiranje u nove tehnologije utjecati na cijenu te time možda povećati tarifne stavke krajnjih kupaca i potencijalno dovesti do isključivanja postojećih korisnika s mreže. Predlažemo da se taj izračun uključi u modeliranje FNPV i ENPV-a te ponovo odrede mjere koje su prihvatljive za javne potpore."]
[12,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK moli revidiranje Mjere 03 i Mjere 05, prikazane u Tablici 2-4. \nNaime, Program Mjerom 3 predlaže zamjenu kogeneracije (CHP) s visokoučinkovitom kogeneracijom (VUK), ali istovremeno Mjerom 5 ne predlaže zamjenu kotlova na prirodni plin s plinskom VUK-om kako je navedeno u tablici.  Članice Grupacije za toplinarsku djelatnost HGK predlažu da se prvo zamjene kotlovi na plin s VUK-om, a tek nakon toga  postojeći CHP-ovi s VUK-om."]
[13,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Članice Grupacije za toplinarsku djelatnost HGK predlažu revidiranje teksta u dijelu gdje se dokument referira na otpadnu toplinu kao energetsko korištenje otpada. Korištenje otpada ne spada u otpadnu toplinu. \n„Hrvatska mora ići u smjeru pojačanog razvoja i širenja CTS-a prije svega u gusto naseljenim gradskim sredinama (izbjegavanje individualnih sustava, koji se temelje prije svega na izgaranju fosilnih goriva, ali i biomase – nikakav oblik izgaranja u gradskim sredinama), korištenjem dostupne otpadne topline (otpadna toplina iz industrije, energetsko korištenje otpada) i obnovljivih izvora energije (geotermalna energija, Sunčeva energija, biomasa) i primjenom isključivo visoko učinkovite kogeneracije na prirodni plin i biomasu, kako bi se dobilo više iz uloženog goriva (istovremena proizvodnja električne i toplinske energije).“"]
[14,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK predlaže da se doda nova mjera koja će obuhvatiti širenje postojećih sustava, s obzirom da je predloženim dokumentom navedeno kako RH mora ići u smjeru pojačanog razvoja i širenja CTS-a."]
[15,"Marijan Kalea","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","U tablicama 2.2 do 2.5 u razdoblju 2030-2050 (SIM-2050) 'zaboravljeno' je predvidjeti varijantu zamjene postojećih kotlova na fosilna goriva elektro-kotlovima, u kojima Džulova toplina u grijaču, priključenom na izvor električne energije na OIE, zagrijava vodu i proizvodi vrelu vodu ili paru. Takvi kotlovi ukupne snage 120 MW (!) u pogonu su od 2019. godine u Berlinu/Siemensstadt. Tu je veći stupanj iskorištenja električne energije neposredno probraženo u toplinu, nego li pretvorbom u zeleni vodik pa onda spaljivanjem tog vodika u parnom kotlu do vrele vode ili pare."]
[16,"Marijan Kalea","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.3.Prijedlog mjera povećanja energetske učinkovitosti centralnih toplinskih sustava","Umjesto rečenice \"Ukupna procijenjena potencijalna snaga geotermalnih izvora energije na pedeset i dvije lokacije iznosi 546 MWe, te gotovo 2.000 MWt.\" trebala ja stajati ispravno napisana rečenica \"Ukupna procijenjena potencijalna snaga geotermalnih izvora energije na pedeset i dvije lokacije iznosi električnih 546 MW te toplinskih gotovo 2.000 MW. Jer, \"MWe\" i \"MWt\" nisu Zakonom o mjernim jedinicama propisane jedinice u Hrvtaskoj (i drugdje)."]
[17,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.4.Doprinos ostvarenju nacionalnog cilja OIE u grijanju i hlađenju","Predmetni Program spominje korištenje vodika u CTS-u, članice Grupacije za toplinarsku djelatnost HGK mole pojašnjenje vezano uz proizvodnju vodika povezanu s CTS-om, hoće li se proizvoditi u elektrolizatorima ili iz prirodnog plina? \nGrupacija je mišljenja kako se vodik ni u kojem slučaju ne smije proizvoditi iz prirodnog plina. U slučaju da se za proizvodnju vodika koristi elektrolizator, potrebno je koristiti samo viškove električne energije uslijed povećane proizvodnje iz varijabilnih izvora poput vjetroelektrana i fotonaponskih panela. Nadalje, mišljenja su kako je financijski, ekonomski i tehnološki puno bolja opcija koristiti električne kotlove ili dizalice topline kako bi se proizvela toplina na lokaciji CTS-a i prebacila u toplinsku mrežu ili toplinski spremnik. Učinkovitost transformacije električna energija-toplina je mnogo veća od transformacije električna energija-vodik-energija.  Molimo pojašnjenje zašto se predlaže da se vodik utiskuje u plinsku mrežu jer će tamo opet završiti na individualnom plinskom kotlu?"]
[18,"Marijan Kalea","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.4.Doprinos ostvarenju nacionalnog cilja OIE u grijanju i hlađenju","Slika 2.2 s vrijednošću veličina iskazanim kiotonama ekvivalentne nafte ne omogućije usporedbu s bilo čime što je izneseno u ovom programu. Isto vrijedi i za tablicu 2.8. Trebalo je sve vrijednosti preračunati u GWh (eventualno to naglasiti u opasci da su izvorni podaci preračunato uzeti iz NEOP). \nNa slici 2.2 i u tablici 2.8 trebalo je stajati u opisu \"Toplina iz dizalica topline\", a ne \"Toplina OIE)\"\nTakođer, nedostaje važno uvodno objašnjenje: radi li se tu o iskazima ukupne topline ili samo topline na koju se odnosi predmetni program (dakle, za CTS-e i industriju). Po mome mišljenju, radi se o ukupnoj toplini, koja obuhvaća i kućanstva i usluge (pa i promet), ali kakve veze ima taj prikaz u programu koji se odnosi samo na CTS-e i industriju?"]
[19,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.5.Raspoloživi izvori financiranja ","Članice Grupacije za toplinarsku djelatnost HGK mole pojašnjenje zašto dokument predlaže javne financijske potpore u CTSu  koje se referenciraju na NPOO mjere koje sadrže istraživanje geotermalne energije. Mjera navedena u NPOO nije povezana s dekarbonizacijom i povećanjem učinkovitosti CTS-a te neće dovesti do smanjenja CO2 emisija i povećanja energetske učinkovitosti u CTS-u jer navedeni projekti neće biti dovedeni do faze eksploatacije. \n„Niti jedan predloženi projekt neće biti izveden do faze eksploatacije budući da je za eksploataciju potrebno imati i utisnu bušotinu te razviti toplinarsku infrastrukturu, a što nije predviđeno ovim projektima.“"]
[20,"HGK","2.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA CENTRALNIH TOPLINSKIH SUSTAVA,\n2.5.Raspoloživi izvori financiranja ","Grupacija za toplinarsku djelatnost HGK smatra kako postojeći potencijali otpadne topline i geotermalne energije koji su navedeni kao jedine mjere prihvatljive za javnu potporu ( iskorištavanje geotermalne energije“ i „iskorištavanje otpadne topline iz industrije“)  nisu prihvatljive za postojeće CTS-ove kako je navedeno u dokumentu. \nVisokokvalitetna (visokotemperaturna) otpadna toplina se često rekuperira u samim industrijskim postrojenjima, te je pitanje koliki je pravi potencijal korištenja otpadne topline. \nMolili bi pojašnjenje koji je potencijal (energija) otpadne topline koja se direktno može koristiti u postojećim CTS-ima? Nadalje, koliko se temperaturni prihvatljive topline nalazi u blizini postojećih CTS-a? Ista pitanja vezana za temperaturu i pristupačnost toplinskog izvora je potrebno postaviti za geotermalnu energiju – koliko je dostupno, na kojoj temperaturi i na kojoj udaljenosti od postojećih CTS-ova? Smatramo kako financijski instrumenti javnih potpora moraju biti iskorišteni za ulaganje u druge mjere poput korištenja dizalica topline, sunčeve energije, biomase te zamjenu kotlova na prirodni plin s CHP-om i VUK-om."]
[21,"Marijan Kalea","3.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA SEKTORA INDUSTRIJE,\n3.1.Ukupna isporučena energija sektoru industrije","Ne mogu \"ostali\" nemetalni mineralni proizvodi zauzeti više od polovine energije bez da se u zagradi ne nabroji primjerice prve tri takve sirovine, moguće cement i što još?"]
[22,"HGK","3.ENERGETSKA UČINKOVITOST I DEKARBONIZACIJA SEKTORA INDUSTRIJE,\n3.3.Raspoloživi izvori financiranja ","Članica Udruženja energetike HGK daje sljedeće mišljenje na mjeru (i) „aktivnosti povezane s fosilnim gorivima, uključujući krajnju uporabu˝ koje će biti isključene iz daljnjeg poticanja. \nPredlažu da se s obzirom na stanje u energetskom sustavu RH, odnosno buduće gašenje elektrana na ugljen, veliku volatilnost proizvodnje iz OIE te veliki udio uvoza električne energije, ostavi mogućnost za potporu projektima koje je i Europska unija prepoznala kao nužne u tranzicijskom periodu prema potpunoj dekarbonizaciji.\nU Aneksu III istih tehničkih smjernica (2021/C58/01), navodi se da se iznimno može dati potpora efikasnim i fleksibilnim elektranama na prirodni plin sa GHG emisijama manjim od 250 gCO2e/kWh kroz ekonomski životni vijek elektrane."]