{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt Pravilnika o izmjeni Pravilnika o obrascu zahtjeva za izdavanje međunarodne uvozne potvrde, potvrde o krajnjem korištenju i potvrde o primitku robe s dvojnom namjenom"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Damir vadas","PRAVILNIK","Ne podržavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uskraćujem svoju suglasnost i ne pristajem na ovakve izmjene zakona, jer krši Ustav RH u slijedećim točkama: \nČlanak 5. - U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom. Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske. \nČlanak 14.  - Svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode, neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama. Svi su pred zakonom jednaki. \nČlanak 16. - Slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju. \nČlanak 19. - Pojedinačni akti državne uprave i tijela koja imaju javne ovlasti moraju biti utemeljeni na zakonu. Zajamčuje se sudska kontrola zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti. \nČlanak 20. - Tko se ogriješi o odredbe Ustava o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, osobno je odgovoran i ne može se opravdati višim nalogom. \nČlanak 22. - Čovjekova je sloboda i osobnost nepovrediva. Nikomu se ne smije oduzeti ili ograničiti sloboda, osim kada je to određeno zakonom, o čemu odlučuje sud. \nČlanak 23. - Nitko ne smije biti podvrgnut bilo kakvu obliku zlostavljanja ili, bez svoje privole, liječničkim ili znanstvenim pokusima. Zabranjen je prisilni i obvezatni rad. \nČlanak 44. - Svaki državljanin Republike Hrvatske ima pravo, pod jednakim uvjetima, sudjelovati u obavljanju javnih poslova i biti primljen u javne službe. \nČlanak 54. - Svatko ima pravo na rad i slobodu rada. Svatko slobodno bira poziv i zaposlenje i svakomu je pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost. Članak 58. Svakom se jamči pravo na zdravstvenu zaštitu u skladu sa zakonom. \nČlanak 83. - Zakone (organski zakoni) kojima se uređuju prava nacionalnih manjina Hrvatski sabor donosi dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika. Zakone (organski zakoni) kojima se razrađuju Ustavom utvrđena ljudska prava i temeljne slobode, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug lokalne i područne (regionalne) samouprave Hrvatski sabor donosi većinom glasova svih zastupnika. Odluku iz članka 8. Ustava Hrvatski sabor donosi dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika. \nNe podržavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uskraćujem svoju suglasnost i ne pristajem na ovakve izmjene zakona, jer krši Kazneni zakon RH u slijedećim točkama: \nPovreda ravnopravnosti Članak 125. (1) Tko na temelju razlike u rasi, etničkoj pripadnosti, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju, bračnom ili obiteljskom statusu, dobi, zdravstvenom stanju, invaliditetu, genetskom naslijeđu, izražavanju rodnog identiteta, spolnom opredjeljenju ili drugim osobinama uskrati, ograniči ili uvjetuje drugome pravo na stjecanje dobara ili primanje usluga, pravo na obavljanje djelatnosti, pravo na zapošljavanje i napredovanje, ili tko na temelju te razlike daje drugome povlastice ili pogodnosti glede navedenih prava, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine. (2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko progoni pojedince ili organizacije zbog njihova zalaganja za ravnopravnost ljudi.\nPrisila Članak 138. (1) Tko drugoga silom ili ozbiljnom prijetnjom prisili da što učini, ne učini ili trpi, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine. (2) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po privatnoj tužbi, osim ako je počinjeno iz mržnje, prema djetetu, osobi s težim invaliditetom, bliskoj osobi, odvjetniku u obavljanju njegove djelatnosti ili prema odgovornoj osobi u obavljanju javne ovlasti. Prijetnja Članak 139. (1) Tko drugome ozbiljno prijeti kakvim zlom da bi ga ustrašio ili uznemirio, kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine. (2) Tko drugome ozbiljno prijeti da će njega ili njemu blisku osobu usmrtiti, teško tjelesno ozlijediti, oteti, ili mu oduzeti slobodu, ili nanijeti zlo podmetanjem požara, eksplozijom, ionizirajućim zračenjem, oružjem, opasnim oruđem ili drugim opasnim sredstvom, ili uništiti društveni položaj ili materijalni opstanak, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine. (3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno prema službenoj ili odgovornoj osobi u obavljanju javne ovlasti ili u vezi s njezinim radom ili položajem, ili prema novinaru u vezi s njegovim poslom, ili prema odvjetniku u obavljanju njegove djelatnosti, ili iz mržnje, prema bliskoj osobi ili prema osobi posebno ranjivoj zbog njezine dobi, teže tjelesne ili duševne smetnje ili trudnoće, ili prema većem broju ljudi, ili ako je prouzročilo veću uznemirenost stanovništva, ili ako je osoba kojoj se prijeti dulje vrijeme stavljena u težak položaj, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina. (4) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po privatnoj tužbi, a kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka progoni se po prijedlogu. Nedozvoljena uporaba osobnih podataka Članak 146. (1) Tko protivno uvjetima određenima u zakonu prikuplja, obrađuje ili koristi osobne podatke fizičkih osoba, kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine. (2) Tko protivno uvjetima određenima u zakonu iznosi osobne podatke iz Republike Hrvatske u svrhu daljnje obrade ili ih objavi ili na drugi način učini dostupnim drugome ili tko radnjom iz stavka 1. ovoga članka sebi ili drugome pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine. (3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini prema djetetu ili tko protivno uvjetima određenima u zakonu prikuplja, obrađuje ili koristi osobne podatke fizičkih osoba koji se odnose na rasno ili etničko podrijetlo, politička stajališta, vjerska ili druga uvjerenja, sindikalno članstvo, zdravlje ili spolni život te osobne podatke fizičkih osoba o kaznenom ili prekršajnom postupku. (4) Ako kazneno djelo iz stavka 1. do 3. ovoga članka počini službena osoba u obavljanju službe ili odgovorna osoba u obavljanju javne ovlasti, kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina. \n\nNe podržavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uskraćujem svoju suglasnost i ne pristajem na ovakve izmjene zakona, jer krši Povelju Europske unije o temeljnim pravima u slijedećem; \n1. Pravo na ljudsko dostojanstvo, \n2. Pravo na život, \n3. Pravo na integritet osobe, koja obuhvaća zabranu samovoljnog podvrgavanja ljudi medicinskim zahvatima i zabranu eugeničkih postupaka, zabranu trgovanja dijelovima ljudskog tijela i zabranu kloniranja ljudskih bića u cilju njihove reprodukcije (rađanja), \n4. Zabrana mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, \n21. Pravo na nediskriminaciju, \n36. Pravo na zdravstvenu zaštitu, \n37. Pravo na pristup službama od općeg gospodarskog interesa, \n42. Pravo na dobru upravu, koje uključuje pravo da javne institucije odlučuju nepristrano, pravično i u razumnom roku, pri čemu svaka osoba ima pravo biti saslušanja prije poduzimanja bilo kakve pojedinačne mjere koja bi na nju mogla nepovoljno utjecati; pravo svake osobe na pristup svojem spisu; obvezu uprave da obrazloži svoje odluke; te pravo svake osobe na naknadu štete zbog štete koje počini uprava pri obavljanju svojih dužnosti; te pravo osobe da komunicira s upravom na svojem jeziku.\n\nOvaj prijedlog zakona je protivan i novim istraživanjima koja jasno dokazuju da su i cijepljeni širitelji zaraze, te se potvrdama i njihovim uvođenjem pogoduje zarazi i diskriminira osobe: \n1. The Lancet Regional Health – Europe (December 2021): https://www.sciencedirect.com/science/article/pi\ni/S2666776221002581?fbclid=IwAR3SJk0PeOiYx9Y07tc\nciPppQ4mucKN5195dA_Cq6lcymJw7wuH7RsS3jfY \n2. Lancet (November 20, 2021): https://www.thelancet.com/journals/lancet/articl\ne/PIIS0140-6736(21)022431/fulltext?fbclid=IwAR0X\nGiquTOna2_x_eqpDIrqns3rDbyA4ORYlH1vEr1GBviFkpT1K\ngmTn--g\n3. Comparing SARS-CoV-2 natural immunity to vaccine-induced immunity: reinfections versus breakthrough infections, by Sivan Gazit, Roei Shlezinger, Galit Perez, Roni Lotan, Asaf Peretz, Amir Ben-Tov, Dani Cohen, Khitam Muhsen, Gabriel Chodick, Tal Patalon. MedRxiv, August 25, 2021. \n4. Shedding of Infectious SARS-CoV-2 Despite Vaccination, by Kasen K. Riemersma, Brittany E. Grogan, Amanda Kita-Yarbro, Gunnar E. Jeppson, David H. O’Connor, Thomas C. Friedrich, Katarina M. Grande, MedRxiv, August 24, 2021. \n5. Necessity of COVID-19 vaccination in previously infected individuals, by Nabin K. Shrestha, Patrick C. Burke, Amy S. Nowacki, Paul Terpeluk, Steven M. Gordon, MedRxiv, June 5, 2021. \n6. Discrete Immune Response Signature to SARS-CoV-2 mRNA Vaccination Versus Infection, by Ellie Ivanova, Joseph Devlin, et al. Cell, May 2021. \nNadalje, dana 24.11.2021. godine, generalni direktor Svjetske zdravstvene organizacije, Dr. Tedros Adhanom Ghebreyesus je objavio: \"We're concerned about a false sense of security that vaccines have ended the COVID19 pandemic. Vaccines...do not fully prevent transmission.\" U prijevodu: \"Zabrinuti smo zbog lažnog osjećaja sigurnosti da su cjepiva okončala pandemiju COVID19. Cjepiva...ne sprječavaju u potpunosti prijenos\". Iz navedenog i brojnih istupa hrvatskih i svjetskih stručnjaka, razvidno je da su covid potvrde nepotrebno trošenje novca, stoga treba od njih odustati.\n\nNe podržavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uskraćujem svoju suglasnost i ne pristajem na ovakve izmjene zakona, jer je predmetni prijedlog u sukobu sa Zakonom o zaštiti prava pacijenata; Pravo na povjerljivost Članak 25. Pacijent ima pravo na povjerljivost podataka koji se odnose na stanje njegova zdravlja sukladno propisima o čuvanju profesionalne tajne i zaštiti osobnih podataka.\nPrema Ustavu zakon stupa na snagu najranije osmi dan od njegove objave, osim ako nije zbog osobito opravdanih razloga zakonom drukčije određeno slijedeći načelo vacatio legis. Razlozi koje ste naveli nisu opravdani jer stopa smrtnih slučajeva ne raste te nije u najboljem interesu pučanstva da se zakon donosi ubrzano.\nNe podržavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uskraćujem svoju suglasnost i ne pristajem na ovakve izmjene zakona, jer direktno kršite Rezoluciju Vijeća Europe usvojenu 27.siječnja 2021. godine, a u kojoj jasno stoji: \nČl. 7.3.1. - osigurati da su građani informirani o tome da cijepljenje NIJE obavezno i da nitko ne vrši politički, socijalni ili drugi pritisak da se cijepe, ako to sami ne žele; \nČl. 7.3.2. osigurati da nitko ne bude diskriminiran zbog toga što nije cijepljen zbog mogućih zdravstvenih rizika ili zato jer ne želi biti cijepljen.\n\nZa slijedeće tražim Vaše očitovanje:\n1. Čl. 69 točka 15. prijedloga Zakona krši temeljna ljudska prava. \"15. narediti cijepljenje protiv zaraznih bolesti osoba koje su profesionalno izložene riziku\" Cijepljenje se snažno preporuča, ali nije obavezno, svaki pojedinac cijepi se na dobrovoljnoj bazi. Kako je moguće da se naredi cijepljenje protiv bolesti Covid-19 koje je dobrovoljno, te je cjepivo još uvijek u eksperimentalnoj fazi? Ako se naređuje, time se prisiljava, te više nije izbor pojedinca nego postaje prisila i uvjet za pojedinca. S obzirom da je to naredba koja više nije izbor pojedinca, zbog provođenja naredbe tražim da mi se očitujete tko je odgovoran u slučaju moguće nuspojave poput miokarditisa, perikarditisa, steriliteta, stvaranja krvnih ugrušaka, moždanog udar, smanjenje kvalitete života, te posljedično mogućnosti smrti kao i ostalih nuspojava cijepljenja? Ako je nadležni sanitarni inspektori Državnog inspektorata ovlašten narediti cijepljenje, da li Republika Hrvatska preuzima na sebe rizik od mogućih nuspojava, te će u slučaju istih odgovarati kazneno zbog njih? Zanima me koga osoba kojoj je naređeno, te je pretrpjela nuspojavu i njezina obitelj mogu kazneno tužiti za pretrpljene posljedice koje su joj se dogodile zbog naredbe, a ne vlastitog izbora? \n\n2. Članak 47, točka 2 osnivanje karantene nije definirana do kraja. Što znači OSNIVANJE KARANTENE? Znači li to posebna ustanova u koju ćete smjestiti one osobe koju odbijaju covid putovnicu? Ili će te osobe biti u totalnoj blokadi, znači ZABRANA KRETANJA IZ DOMA? Nedefinirano i nepojašnjeno. Tražim dodatno pojašnjenje.\n\nPrema navedenom u Članku 4. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti ne postoji osnovani dokaz, argument ni analiza koja podržava potrebu za izradu nacrta prijedloga plana. Pozitivni Polymerase Chain Reaction (PCR) testovi koji se smatraju dokazom su proglašeni od strane WHO-a neadekvatnim za dijagnozu. Pitanje je zašto se suprotno Hrvatskom Ustavu Članku 38. javnosti ograničava pristup na ovu informaciju. Niže je link na kojem je moguće nači sljedeće navode: WHO reminds IVD users that disease prevalence alters the predictive value of test results; as disease prevalence decreases, the risk of false positive increases (2). This means that the probability that a person who has a positive result (SARS-CoV-2 detected) is truly infected with SARS-CoV-2 decreases as prevalence decreases, irrespective of the claimed specificity. Most PCR assays are indicated as an aid for diagnosis, therefore, health care providers must consider any result in combination with timing of sampling, specimen type, assay specifics, clinical observations, patient history, confirmed status of any contacts, and epidemiological information. https://www.who.int/news/item/20-01-2021-who-inf\normation-notice-for-ivd-users-2020-05","Nije prihvaćen","Primjedba nije prihvaćena budući da sadržajno ne odgovara predmetnom propisu (omaškom je dana primjedba koja se odnosi na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti)."]