{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog uredbe o organizacijskim i tehničkim standardima za povezivanje na državnu informacijsku infrastrukturu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski Telekom d.d. ","Prijedlog uredbe o organizacijskim i tehničkim standardima za povezivanje na državnu informacijsku infrastrukturu","Članak 2., članak 3.  i članak 7. stavak 1. - krajnji korisnici usluga Centra dijeljenih usluga\n\nPredlažemo u čl. 2. precizno definirati krajnje korisnike usluga Centra dijeljenih usluga (npr. definirati na koja točno tijela državne uprave, odnosno  lokalne i područne (regionalne) samouprave se Uredba odnosi).\n\nDodatno, predlažemo da se sukladno toj definiciji izmijeni odredba čl.3. i čl.7.st.1. na način da bude jasno na koja točno „tijela javnog sektora“ se ove odredbe odnose. \n\nČlanak 2. \n\nPredlažemo da se jasno definiraju usluge koje se planiraju pružati kroz Centar dijeljenih usluga (dalje u tekstu: CDU) te da se navedene usluge kategoriziraju na način da bude jasno koje će se točno usluge moći pružati na državnoj informacijskoj infrastrukturi, a koje usluge će se moći pružati privatne partneri na svojoj ICT infrastrukturi.\n\nČlanak 3.\nPredlažemo  u odredbu članka 3. dodatni stavak 7. koji glasi:\n„Za realizaciju pojedinih aktivnosti u okviru projekata vezanih uz povezivanje državne informacijske infrastrukture , mogu se angažirati privatni partneri  temeljem provedenog postupka javne nabave uz kriterij odabira ekonomski najpovoljnije ponude u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi] i pripadajućim pod-zakonskim aktima“\nČlanak 4. stavak 1. \n\nPredlažemo da se odredba članka 4. Stavak  1. izmijeni na način da ista glasi:\n„Usluge, navedene u članku 2. stavku 3. ove Uredbe, uspostavljaju se tehničkom infrastrukturom financiranom javnim sredstvima i sredstvima CDU. Tako uspostavljena tehnička infrastruktura  predstavlja suvlasništvo Republike Hrvatske i APISA-a te potencijalno privatnih partnera u slučaju da se projekti vezani uz objedinjavanje državne informacijsku infrastrukturu realiziraju putem investicijskog modela javno privatnog partnerstva u dijelovima u kojima su sudjelovali u financiranju (u slučaju zajedničke nabave) ili pojedinačno u slučaju pojedinačne nabave.“\nČlanak 4. st. 5.\n\nPotrebno je bolje definirati područje cijena koje se može uspostaviti i način kako će se održavati.\n\nUmjesto: „ CDU priprema cjenik te ga dostavlja središnjem tijelu državne uprave nadležnom za poslove e-Hrvatske koje ga dostavlja Vijeću za razvoj državne informacijske infrastrukture (u daljnjem tekstu: Vijeće) na usvajanje.“\n\nPredlažemo: „ CDU priprema cjenik te ga dostavlja središnjem tijelu državne uprave nadležnom za poslove e-Hrvatske koje ga dostavlja Vijeću za razvoj državne informacijske infrastrukture (u daljnjem tekstu: Vijeće) na usvajanje. Vijeće će redovito provjeravati  i osiguravati  troškovnu orijentiranost cijena  te njihovu usklađenost cijena usluga s tržišnim cijenama. S tim u vezi,  potrebno je osigurati troškovnu usmjerenosti cijena na bazi regulatornih mehanizama.“\n\nČlanak 5.\n\nPredlažemo u odredbi čl.5. detaljno propisati:\n-  da Godišnji plan rada i razvoja Dijeljenih usluga  mora proći postupak javnog savjetovanja prije njegovog donošenja.;\n- da će se osnovati posebno tijelo koje će nadzirati rad CDU-a i razvoj projekata vezanih državnu informacijsku infrastrukturu , a koje tijelo će se sastojati od stručnjaka iz područja IKT-a, iz javnog i privatnog sektora,  te propisati način odabira članova navedenog tijela, ko i njegov djelokrug rada. \n\n- \nDodatno, predlažemo u predmetnoj Uredbi jasnije definira uloga i zadaća Vijeća za razvoj državne informacijske infrastrukture te ukoliko je njemu namijenjena nadzorna uloga nad radom CDU-a i razvojem projekata vezanih državnu informacijsku infrastrukturu, predlažemo da se definira da se članovima Vijeća moraju imenovati i stručnjaci iz privatnog sektora u ravnomjernom omjeru.\nUSLUGE CDU\nČlanak 6. st. 1\n\nPredlažemo odredbu članka 6. st. 1. izmijeniti na način da ista glasi:\n\n„CDU će za potrebe tijela javnog sektora osigurati sljedeće usluge:\nosigurati preduvjete da sva tijela javnog sektora mogu koristiti zajedničku, pouzdanu i skalabilnu IKT infrastrukturu prema paradigmi „oblaka“ tj. usluge putem CDU-a kao osnove za razvoj i implementaciju e-usluga, a što ne uključuje elektroničku komunikacijsku infrastrukturu širokopojasnog pristupa; \nČlanak 11.st.2.\nU predmetnoj odredbi navedeno je da „usluge korištenje pouzdanog smještaja državne informacijske infrastrukture u CDU-u obvezna su koristiti tijela javnog sektora koja na dan stupanja na snagu ove Uredbe ne raspolažu prostorom koji zadovoljavaju zahtjeve sukladno članku 6. stavku 2. ove Uredbe.“\nIz navedenog proizlazi da stupanjem ove Uredbe na snagu „tijela javnog sektora“više neće moći samostalno realizirati IKT projekte neovisno o spremnosti CDU-a da usluge u tom trenutku ponudi.\nStoga predlažemo predmetnu odredbu izmijeniti na način da ista glasi:\n„Tijela javnog sektora koja na dan stupanja na snagu ove Uredbe ne raspolažu prostorom koji zadovoljavaju zahtjeve sukladno članku 6. stavku 2. ove Uredbe. obvezna su poslati upit CDU-u je li spreman  na pružanje  usluga korištenja pouzdanog smještaja državne informacijske infrastrukture u CDU-“ \nUkoliko CDU iskaže da nije spreman, navedena tijela imaju pravu nastaviti koristiti prethodno ugovorene usluge od drugog pružatelja usluga sve do trenutka kada ih CDU obavijesti da je  spreman početi pružati predmetne usluge.\n\nČlanak 18.st.1. \nU članku 18.st.1. navedeno je da se projekti vezani uz državnu informacijsku infrastrukturu pokreću, implementiraju i razvijaju na način da osiguravaju povezivanje u hrvatski „e-uslužni prostor“.\nPredlažemo odredbu jasnije definirati budući da iz navedenog nije jasno na što se točno termin„e-uslužni prostor“ odnosi.","Djelomično prihvaćen","Članak 2., članak 3. i članak 7. stavak 1.\nČlanak 2. stavak 6. utvrđuje korisnike, tj. tijela javnog sektora  Centra dijeljenih usluga: „Tijela javnog sektora u smislu ove Uredbe su tijela određena u članku 2. točki 20. Zakona o državnoj informacijskoj infrastrukturi („Narodne novine«, broj 92/2014“).“\nČlanak 2. \nPrihvaća se te se u člankom 6. stavku 1. dodaju alineja 4. i 5. te članak sada glasi: \nCDU će za potrebe tijela javnog sektora osigurati sljedeće:\n- osigurati preduvjete da sva tijela javnog sektora mogu koristiti zajedničku, pouzdanu i skalabilnu IKT infrastrukturu prema paradigmi „oblaka“ tj. usluge putem CDU-a kao osnove za razvoj i implementaciju e-usluga;\n- omogućiti korištenje pouzdanog smještaja njihove IKT opreme u CDU;\n- osigurati konzultantske usluge putem CDU-a kao pomoć za razvoj i implementaciju novih tehnologija;\n- usluge središnjeg sustava interoperabilnosti i razmjene podataka i\n- usluge za istovrsne poslove tijela javnog sektora.\nČlanak 3.\nČlankom 5. propisano je da CDU natječajnu dokumentaciju mora dostaviti Vijeću za državnu informacijsku infrastrukturu, iz čega jasno proizlazi potreba za provedbom postupka javne nabave, sukladno Zakonu o javnoj nabavi. \nČlanak 4. stavak 1.\nOva Uredba ne isključuje javno-privatno partnerstvo.\nČlanak 4. st. 5.\nSvrha državnog oblaka jest držati kontrolu i nadzor nad informacijskim sustavima kojima se utvrđuju prava i obveze građana i poslovnih subjekata RH te javni interes i sigurnost sustava nadilaze  ekonomske komponente pri izgradnji državnog oblaka. \nČlanak 5.\nČlanak 3. Odluke o osnivanju Vijeća za državnu informacijsku infrastrukturu (NN 72/2015), utvrđuje mogućnost prisustvovanja stručnjaka iz relevantnih područja sastancima Vijeća.\nUSLUGE CDU Članak 6. st. 1\nČlankom 6. propisane su usluge CDU.\nČlanak 11.st.2.\nNe prihvaća se.\nČlanak 18.st.1.\nPrihvaća se  na način da će u objašnjenju biti dodan tekst: „Hrvatski „e-uslužni prostor“ označava pružanje usluga Republike Hrvatske elektroničkim putem.“"]
[2,"HP-Hrvatska pošta d.d.","Korisnici CDU-a,\nČlanak 7.","Predlažemo izmjenu čl. 7. st. 2. tako da glasi: \n2) Sve usluge CDU-a bit će dostupne pod istim uvjetima i tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave te imenovanom davatelju univerzalne poštanske usluge za obavljanje poslova vezanih uz vlastito poslovanje i/ili pružanje javnih usluga. \n\nObrazloženje:\nS obzirom da se predloženim tekstom, usluge CDU-a čine dostupnim ne samo tijelima javnog sektora, koja su definirana Zakonom o državnoj informacijskoj infrastrukturi, već i tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave, predlaže se krug subjekata kojima će usluge CDU-a biti dostupne, proširiti i na HP-Hrvatsku poštu d.d., kao imenovanog davatelja univerzalne poštanske usluge u vlasništvu RH, koja je ujedno i izdavatelj vjerodajnica za sustav e-Građani.\nPrijedlogom se traži pristup podacima, putem CDU-a, kako bi korisnicima servisa ePošta omogućili primanje i čuvanje dokumenata na jednom mjestu te plaćanje e-pristojbi, i time im omogućili cjelovitost postojeće usluge ePošta. \nPrijedlogom se ujedno zastupaju i komplementarni interesi Ministarstva uprave te interesi građana za korisnički orijentiranim javnim uslugama, dajući time sustavu e-Građani dodatnu vrijednost.","Nije prihvaćen","HP je univerzalni davatelj poštanske usluge, sukladno Zakonu o poštanskim uslugama. Poštanskom uslugom se smatra svaka adresirana pošiljka u konačnom obliku u kojem je davatelj poštanskih usluga treba uručiti. Vrste poštanskih pošiljaka su: pismovne pošiljke, paketi, preporučene pošiljke, pošiljke s označenom vrijednosti, sekogrami, izravna pošta i tiskanice. Sukladno navedenom, usluga ePošte ne predstavlja univerzalnu poštansku uslugu te smatramo da bismo predloženom izmjenom članka 7. stavak 2. povrijedili pravila tržišnog natjecanja. Ministarstvo uprave je pokrenulo razmišljanja o osiguravanju pristupa podacima državne uprave za komercijalne pružatelje usluga."]
[3,"HP-Hrvatska pošta d.d.","Organizacijski standardi za uključivanje u sustav e-Građani/e-Poslovanje,\nČlanak 14.","Predlažemo izmjenu čl. 14. st. 2. tako da glasi: \n2) Središnje tijelo državne uprave nadležno za poslove e-Hrvatske donosi odluku o uključivanju vjerodajnica za elektroničku identifikaciju i e-usluga na identifikacijski/autentifikacijski sustav temeljem zahtjeva tijela ili imenovanog davatelja univerzalne poštanske usluge, i udovoljavanja tehničkih standarda  sukladno članku 15. ove Uredbe. \n\nObrazloženje kao uz čl. 7. st. 2.","Nije prihvaćen","Kako je vjerodajnica HP uključena u nacionalni identifikacijski i autentifikacijski sustav, predlagatelj je mišljenja kako nije potrebno izrijekom navoditi sve izdavatelje vjerodajnica koji se mogu uključiti u nacionalni identifikacijski i autentifikacijski sustav."]
[4,"HP-Hrvatska pošta d.d.","Elektronički zapisi u sustavu javne uprave,\nČlanak 16.","Predlažemo izmjenu čl. 16. st. 7. tako da glasi: \n7) Elektroničke usluge podržavaju slanje elektroničkog zapisa na elektroničku poštu koju upiše korisnik ili u elektronički kovčežić imenovanog davatelja univerzalne poštanske usluge. \n\nObrazloženje kao uz čl. 7. st. 2.","Primljeno na znanje","Slanje poruke u druge sustave, kao što je univerzalni kovčežić, predviđeno je istim člankom stavkom 7. te ostaje na izbor svakom korisnika sustava e-Građani / e-Poslovanje."]
[5,"HP-Hrvatska pošta d.d.","Elektronički zapisi u sustavu javne uprave,\nČlanak 16.","Predlažemo izmjenu čl. 16. st. 3. tako da glasi: \n3) Elektronički zapisi se generiraju i čuvaju u sustavu institucija koje kreiraju dokumente. Elektroničkim zapisima se pristupa putem poveznice u sustavu e-Građani i e-Poslovanje ili putem elektroničkog kovčežića imenovanog davatelja univerzalne poštanske usluge. Elektronički zapisi se čuvaju najmanje 3 mjeseca od trenutka generiranja te se u tom roku može izvršiti provjera elektroničkog zapisa uvidom u elektronički zapis kojem se pristupa putem broja zapisa i kontrolnog broja otisnutog u kontrolnom dijelu elektroničkog zapisa, putem web stranice otisnute u rubrici „Napomene kako provjeriti elektronički dokument“.   \n\nObrazloženje kao uz čl. 7. st. 2.","Primljeno na znanje","Slanje poruke u druge sustave, kao što je univerzalni kovčežić, predviđeno je istim člankom stavkom 7. te ostaje na izbor svakom korisniku sustava e-Građani / e-Poslovanje."]