{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Obrascu naknadne procjene učinaka propisa za Zakon o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"VITOMIR BEGOVIĆ","Obrazac naknadne procjene učinaka propisa za Zakon o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju","Iako ovo pitanje nije obuhvaćeno obrascem naknade procjene učinaka propisa za Zakon o mirovinskom osiguranju, isto  zaslužuje odgovarajuću pozornost. Od 1. siječnja 2014. godine uveden je za dugogodišnje osiguranike  bonus koji sa 41 godinu staža u mirovinu mogu ići kada napune 60 godina, ali i nastaviti raditi uz stimulaciju  od 0,15%. Zadnjim izmjenama ZMO ta stimulacija  je ukinuta , iako je intencija  koja se stalno verbalno promovira „stimulacija dužeg ostanka u svijetu rada“. Opravdanje ministarstva da su korisnici 60/41 dvostruko nagrađeni: imali su bonus od 0,15% i nisu bili penalizirani!”, u ni kojem slučaju nije logično, zar penalizirati nekoga tko je duže  radio, ostvario duži radni staž od propisanog a time i više   uplatio u mirovinski fond , a i dalje ako nastavi raditi to namjerava činiti ?\nDakle, ishitrenim i brzinskim izmjenama ZMO pred sam kraj 2018.g. mnogi umirovljenici su zakinuti, a službenici u ZMO i sami nisu znali osiguranicima u tom trenutku pružiti savjet što je za njih povoljnije, tim prije što nije utvrđeno potrebno prijelazno razdoblje za primjenu određenih, odnosno ovog  instituta. Kao i u slučaju kasnijeg retroaktivnog smanjenja  postotka  penalizacije za odlazak u prijevremenu mirovinu i u ovom slučaju potrebno je  izvršiti korekciju, kod svih osiguranika koji su oštećeni.","Nije prihvaćen","Prijedlog nije predmet Obrasca naknadne procjene učinaka propisa."]
[2,"VITOMIR BEGOVIĆ","Obrazac naknadne procjene učinaka propisa za Zakon o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju","Iz prezentiranih pokazatelja ,može se zaključiti da nije bilo opravdanih razloga za promjenu ZMO koji je ministarstvo predlagalo 2018.g. i oko čega su se vodile višemjesečne polemike, a na kraju  se dogodilo nakon svega povlačenje prvotne namjere.\nKako  je razvidno da još uvijek nekoliko tisuća radnika u sadašnjim okolnostima vjerojatno u najvećem dijelu zbog odlazi u prijevremenu  mirovinu, pretpostavljeno  zbog ograničenih mogućnosti rada uzrokovanih zdravstvenim stanjem ,trebalo bi isto detaljnije istražiti, radi planiranja poduzimanja odgovarajućih aktivnosti, kojima bi se omogućio ostanak u svijetu rada osiguranicima do ostvarivanja uvjeta za punu starosnu mirovinu. Pri tome je važna suradnja poslodavaca, specijalista medicine rada i sporta, obiteljskih liječnika te Zavoda za vještaćenje,  profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje  osoba s invaliditetom.\nVezano za predmetnu problematiku bilo bi korisno uključiti  Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada i Hrvatsko društvo za medicinu rada. \nSvakako da sve mora zabrinjavati zdravstveno stanje radne populacije, o čemu govore dijelom i slijedeći podaci. U razdoblju od 2018. do 2020. godine, broj umrlih na prostoru poslodavca od akutnih i kroničnih bolesti povećan je za 146 %. Dakle, u posljednje tri godine povećan je u RH  broj poginulih, odnosno umrlih radnika na radnom mjestu.\nU 2018. godini utvrđena je za 44 osobe  smrt (20 zbog bolesti), u 2019. za 53 osobe je utvrđena smrt (16 zbog bolesti) , dok je 2020.godine  utvrđena smrt za 72 osobe u prostorijama poslodavca (od čega 32 zbog bolesti). Na problem trenda rasta broja radnika s akutnim ili kroničnim bolestima u prostorijama ili na prostorima poslodavaca te teškim ozljedama i smrtnim ishodima, u svojem izvješću za 2018. godinu upozorio je Inspektorat rada te zatražio od ministarstava nadležnih za rad i zdravlje da poduzmu odgovarajuće mjere za smanjenje ovih pojava !?.\nIstovremeno, proteklo je punih 7,5 godina, od donošenja Zakona o zaštiti na radu  a izostalo je donošenje uz još dva , i jednog od najvažnijih podzakonskih akata, Pravilnika o najmanjem  broju sati koje specijalist medicine rada mora provesti na mjestu rada, a dodatno se otvora  i pitanje raspoloživih kadrovskih resursa u području medicine rada) ?!\nZdravstvene probleme do kojih dolazi zbog rada trebalo bi prepoznati kao usporene nesreće koje često imaju jednako teške, a ponekad čak i teže posljedice od mnogih uobičajenih nesreća. Problemi sa zdravljem obično se : razvijaju postupno, teško ih je uočiti, dugotrajni su, teško je utvrditi njihov uzrok, često nisu službeno dijagnosticirani. \nIstovremeno, neovisno o smanjenoj penalizaciji  odlaska u prijevremenu mirovinu, dugoročno ti osiguranici trajno ostvaruju smanjeni  iznos mirovinskih  primanja, a redovita usklađivanja mirovina navedeno  i dalje smanjuju, čime ta kategorija građana osiromašuje.\nZato je potrebno razmotriti ponovnu uspostavu instituta dokupa mirovine , a polazeći od važećeg  Zakona o doživotnoj otpremnini odnosno dokupu mirovine (NN 153/13), pri čemu je uz aktivno uključivanje države  moguće  i javno-privatno partnerstvo.\nDokup mirovine zasigurno može biti  jeftinije i povoljnije rješenje  za poslodavce , dugoročno  korisnije za radnike, a višestruko prihvatljivije za državu, s jedne strane kao poslodavca, a s druge kao ključnog čimbenika u upravljanju mirovinskim sustavom.","Nije prihvaćen","Statistički podaci u obveznom mirovinskom osiguranju na temelju generacijske solidarnosti analizirani su u kratkoročnom razdoblju primjene Zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju, jer obuhvaća razdoblje kraće od dvije godine. Mirovinska reforma od 1. siječnja 2019. provedena je s svrhom prilagodbe mirovinskog sustava aktualnim i očekivanim demografskim te gospodarskim kretanjima, kao i povezivanja dobi umirovljenja i očekivanog trajanja života. Stoga je mirovinski sustav potrebno kontinuirano pratiti radi osiguranja njegove dugoročne financijske održivosti, kao i povećanju razine adekvatnosti mirovina. \nTakođer, prijevremena starosna mirovina ne može se povezivati s zdravstvenim stanjem radnika, jer se u mirovinskom sustavu kroz institute starosne i prijevremene starosne mirovine osigurava rizik starosti, dok je smanjenje i gubitak radne sposobnosti osigurano kroz invalidsku mirovinu te profesionalnu rehabilitaciju. \nDokup mirovine nije institut Zakona o mirovinskom osiguranju, stoga nije predmet Obrasca naknadne procjene učinaka propisa"]