{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":38,"n_cols":6,"rows_kept":38,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog Pravilnika o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2022. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"SREDIŠNJI SAVEZ UDRUGA UZGAJIVAČA SVINJA HRVATSKE","PRAVILNIK","U Pravilniku o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera Ruralnog razvoja za 2022. godinu u Pojmovniku pod točkom 22. opisan je pojam Odbijena prasad – prasad težine do 20 kg.  \nU tablici 6a konverzija za izračun uvjetnih grla za M14 za odbijenu prasad je 0,027. U istoj tablici konverzija za svinje za tov je 0,3 uvjetnih grla. \nU Pravilniku o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera Ruralnog razvoja za 2022. godinu u članak 9. opisano je značenje riječi Turnus  - proizvodni ciklus od ulaska do izlaska iz uzgojnog objekta sljedećih kategorija životinja : odbijena prasad, tovne svinje, brojleri i purani. \nU istom Pravilniku u  članku 24. propisana je osnovica za odbijenu prasad  kroz stvaran broj grla koja su završila proizvodni ciklus.\nPrema navedenom  Odbijena prasad se definira kao prasad težine 20 kg. \nU članku 1. pod točkom 19. navodi se Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/ 669 u kojoj se navode koeficijenti 0,5 za krmače i 0,3 za ostale svinje. \nUkoliko je za svinje u tovu  završetak tova 120 kg koeficijent 0.3 onda je primjeren koeficijent 0,05 za odbijenu prasad od 20 kg.\nMolimo da izmijenite koeficijent za odbijenu prasad sa 0,027 na 0,05.","Nije prihvaćen","Koeficijenti konverzije za izračun UG u M14 u skladu su sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14,  odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH 2014-2020."]
[2,"KOKA d.o.o. ","PRAVILNIK","Poštovani, \nnastavno na e-savjetovanje vezano za Pravilnik o provedbi potpore, ovim putem želimo predložiti promjenu kod mjere 14, operacija 14.1.3. Dobrobit životinja u peradarstvu:\n● kod članka 150, stavak 2 gdje novi prijedlog glasi \"Obveza je tijekom prvih tjedan dana za jednodnevne piliće na području za hranidbu postaviti papir za piliće (Chickpaper)\" predlažemo da se u tom dijelu dopuni sa \"ili postaviti papir mase od najmanje 110 gr/m²\". \nPrijedlog tog članka bi bio: \"Obveza je tijekom prvih tjedan dana za jednodnevne piliće na području za hranidbu postaviti papir mase od najmanje 110 gr/m² ili papir za piliće (Chickpaper).\"\n● kod članka 152, stavak 2 gdje novi prijedlog glasi \"Obveza je tijekom prvih tjedan dana za jednodnevne puriće na području za hranidbu postaviti papir za piliće (Chickpaper)\" predlažemo da se u tom dijelu dopuni sa \"ili postaviti papir mase od najmanje 110 gr/m²\". \nPrijedlog tog članka bi bio: \"Obveza je tijekom prvih tjedan dana za jednodnevne puriće na području za hranidbu postaviti papir mase od najmanje 110 gr/m² ili papir za piliće (Chickpaper).\"\n● kod članka 152, stavak 3 gdje novi prijedlog glasi \"Korisnik ostvaruje potporu za područje dobrobiti \"Poboljšani uvjeti smještaja\"ako ispuni zahtjev Smanjena gustoća naseljenosti. Obveza je osigurati gustoću naseljenosti od najviše 50 kg/m² ili za alternativni uzgoj od 23.5 kg/m²\". \nVezano za gore navedeni stavak, predlažemo da druga rečenica glasi \" Obveza je osigurati gustoću naseljenosti od najviše 55 kg/m² ili za alternativni uzgoj od 26 kg/m²\". Navedena gustoća naseljenosti od najviše 55 kg/m² je bila uključena u Pravilnike 2021.g., 2020.g. i 2019. g. te predlažemo da i za 2022. g. ostane na istom nivou (Pravilnik NN 23/2021 05.03.2021.).\nMolimo da se navedeni prijedlog uključi u Pravilnik o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2022. godinu.\nS poštovanjem,\nStjepan Sabljak, direktor","Nije prihvaćen","Na tržištu nisu uvijek dostupne sve težine papira te je, radi jednostavnosti za provedbu korisnicima, predloženo koristiti općeniti izraz „papir za piliće“ bez navođenja gramaže.\nGustoća naseljenosti koju predlažete je tzv. „baseline“ odnosno standard prilikom uzgoja. Nadstandardom dobrobiti mora se osigurati najmanje 10% manja gustoća naseljenosti od standarda."]
[3,"OPG Mario Pleh","PRAVILNIK","Poštovani\n\nU okviru savjetovanja s javnošću za Prijedlog pravilnika o provedbi izravne potpore poljoiprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2022. godinu podnosim Prijedlog za izjednačavanjem statusa nasada ljekovitog bilja smilje i lavande.\nSmilje se u tablici priloga 1. opravdano nalazi u EKO klasifikaciji kao VN-ostalo (višegodišnji nasad), dok se Lavanda definira kroz sektor Aromatično i ljekovito bilje i u EKO klasifikaciji kao OR (oranična kultura). \n\nSamim time je status Lavande u neopravdano nepovoljnijem položaju jer s uzgojno-proizvodne distance nema značajnih razlika u agrotehnici te dvije kulture, a jednako tako količinom angažmana ne zaostaju za uzgojem drugih višegodišnjih nasada (6-8 malčiranje međurednog prostora, 3-4 kultiviranja unutar reda, pljevljenje, okopavanje, mehaničko uništavanje korova). Osim toga sva stručna literatura definirana plantažne nasade Lavande kao višegodišnji nasade s trajnošću 20 do 30 godina, dok se Smilje plantažno uzgaja kao trajnica u periodu od 5 do 8 godina, kao višegodišnja kultura.\n \nSmilje je iz statusa OR prebačeno u status VN s pravilnikom iz 2018-te godine (NN19/2017 oranične kulture, NN19/2018 višegodišnji nasadi). \nStatus kulture kao višegodišnjeg nasada u odnosu na oraničnu kulturu opravdano je povoljniji u smislu potpora kroz IAKS mjere 10 i 11, čijim bi se aktiviranjem znatno ublažili troškovi održavanja ovakvog dugotrajnog nasada.\n\nS poštovanjem \n\nMario Pleh dipl. ing. agr.\nMiBPG 001276","Prihvaćen","U skladu s predloženim, napravljena je izmjena u Tablici 1. Šifre i nazivi kultura, Priloga 1. Pravilnika.\nU sektoru “ljekovito i aromatično bilje”, kulture (vrsta) “lavanda i ružmarin”,  stupac EKO, oznaka skupine usjeva oranice “OR”, zamijenjena je oznakom skupine usjeva višegodišnji nasadi “VN-ostalo”."]
[4,"PIK-VINKOVCI plus d.o.o.","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","Predlažemo da se u članku 41. stavak 6, briše ograničenje broja prihvatljivih ha pod povrtnim vrstama (ograničenje na 20 ha). Ovom mjerom se ne potiče širenje povrtlarske proizvodnje na većim površinama. Troškovi proizvodnje povrća po ha su daleko veći nego troškovi za ratarsku proizvodnju, pa je stoga nužno omogućiti proizvođačima jednaki tretman svih sudionika u biljnoj proizvodnji. Povećanje proizvodnje visokokvalitetnih i svježih proizvoda u skladu je s Prijedlogom strategije poljoprivrede do 2030. godine.","Nije prihvaćen","Navedeno u stavku 6. notificirano je ka Europskoj Komisiji te isto nije moguće mijenjati. Izmjene notificiranih kriterija su moguće, međutim u skladu s Uredbama sve izmjene se moraju naznačiti do najkasnije 01. kolovoza prethodne godine.\nTakođer, preduvjet kod odabira sektora, kriterija, odnosno samih prihvatljivih površina bile su sektorske analize, stoga je naveden kriterij od 20 hektara."]
[5,"Matteo Brkić","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","Članak 41. , stavak ili točka 6) mjenja se i glasi :  Korisniku se  potpora  dodjeljuje za dvadeset (20) prihvatljivih hektara pod povrtnim vrstama, ako korisnik ima proizvodnju na ukupnim površinama do dvadeset (20) hektara, za korisnike koji imaju ukupnu proizvodnju na površinama većim od dvadeset (20) hektara, primjenjuje se pravilo dodjele potpora za 25 % prihvatljivih hektara pod povrtnim vrstama od ukupnih obradivih površina korisnika.\nČlanak 41. stavak ili točka 11) mjenja se i glasi :  Površine koje je korisnik u jedinstvenom zahtjevu prijavio za mjeru 11 – Ekološki uzgoj iz članka 116. ovoga  Pravilnika  prihvatljive su za PVP za povrće..","Nije prihvaćen","Navedeno u stavku 6. notificirano je ka Europskoj Komisiji te isto nije moguće mijenjati. \nIzmjene notificiranih kriterija su moguće, međutim u skladu s Uredbama sve izmjene se moraju naznačiti do najkasnije 01. kolovoza prethodne godine.\nTakođer, kod svih mjera poljoprivredne politike nije prihvatljivo duplo financiranje."]
[6,"Matteo Brkić","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","Pitanje, kritika i prijedlog : prvo se odnosi na stavak ili točku 6), zašto se ograničava površina za koju se dodjeljuje potpora za PVP na prvih 20 ha ? Koja se poruka šalje proizvođačima ? Onaj tko ima u proizvodnji ukupnu površinu 20 ha i ako mu je cijela proizvodnja povrtlarska, taj dobije potporu za PVP za kompletne površine, a onaj tko ima više obradivih površina, npr. 100 ha, a pod povrćem 30 ha, njemu će se dodjeliti potpora za PVP za samo 20 ha. Stvarno je ovaj način dodjele DODATNE potpore i POZIVA \" BAVITE SE POVRTLARSTVOM I VISOKODOHODOVNIM KULTURAMA \" a ne samo pšenicom i kukuruzom \"motivirajući\" 200 %. Pa zar predlagatelj uopće razmišlja na način da poljoprivrednike motivira ili demotivira ? Sa jedne strane nam se kroz prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu u kontekstu povrtlarske proizvodnje UVJETUJE ta proizvodnja u određenom minimalnom postotku (25 %), a sada ovdje u fiksnoj površini do 20 ha. Pa zar se ne trebaju zakoni nadopunjavati i pratiti ako dolaze iz istog sektora i tiču se jedne te iste gospodarske grane,a ne biti u suprotnosti jedan nasuprot drugoga ? Na ovakav način je ovo sve totalno nepovezano, u totalnoj suprotnosti jedno od drugod i svakako DEMOTIVIRAJUĆE, a htjeli bi podići određene deficitarne proizvodnje. Gospodo predlagatelji, na ovaj i ovakav način sigurno nećete.\nPRIJEDLOG : USKLADITE međusobno zakone i ovdje umjesto fiksne površine stavite da će se poticati 25 % povrtlarske proizvodnje od ukupno obradivih površina, a kao dodatni podkriterij ili objašnjenje stavite : da se ovo odnosi za proizvođače koji imaju više od 20 ha obradivih površina a za sve do 20 ha ukupnih obradivih površina da se potpore daju za 100 % površina ako su pod povrtlarstvom.\nSlijedeće pitanje se odnosi na stavak ili točku 11), na povrtlarsku proizvodnju u Ekološkoj proizvodnji i na NEMOGUĆNOST prijave potpora PVP za tu istu proizvodnju. ZAŠTO se svako malo \"pljuje i liže2 ? Zašto se sa kontekstom EKOLOŠKE POLJOPRIVREDE samo igramo i dodvoravamo EU kada god to treba , a onda kada se netko od poljoprivrednika i odluči na tu vrstu OTEŽANE (u odnosu na konvencionalnu) proizvodnje, vi umjesto da ga nagradite, vi mu pošaljete lijepu poruku : e za vas u Ekološkoj ovoga NEMA. Kakvu poruku se opet sa ovakvim DEGRADIRANJEM i djeljenjem na ove i one šalje poljoprivrednicima ? Zar Hrvatska nije usvojila novi ZPP ? Zar se Hrvatska ne obvezuje raditi i uskladiti sa tim istim ZPP-om ? Zar u tom ZPP-u nije propisano da Hrvatska MORA do 2030. godine podići i dostići EKOLOŠKU PROIZVODNJU na visokih 25 %, to je 1/4 ukupne Hrvatske proizvodnje, da da, 1/4 proizvodnje MORA BITI dobivena iz EKOLOŠKE PROIZVODNJE. Kako predlagatelj i resorno ministarstvo to planira postići, kada se uz daleko rizičniju proizvodnju, skuplju, kompliciraniju, manje prinosnu, više kontroliranu proizvodnju, takvu proizvodnju umjesto poticanja, motiviranja, nagrađivanja, nemotivira, nenagrađiva, ne potiče dovoljno, a uporno se u javnosti \"servira\", jedite domaće, jedite zdravo, pa to su upravo ti, Ekološki uzgojeni i kontrolirani proizvodi. ZAŠTO se onda Ekološku povrtlarsku proizvodnju IZUZIMA iz prava dobivanja potpora iz PVP-a ? Promislite i budite realni i razboriti, PRIMJENITE PVP potpore i za Ekološku povrtlarsku proizvodnju, vama neće biti žao a svim takvim proizvođačima ćete pomoći NE SAMO FINANCIJSKI, nego i MOTIVIRAJUĆI, svojevrsnim priznanjem njihove proizvodnje, truda i muke a i rizika koji ta proizvodnja nosi. Budite MOTIVATOR I POKRETAČ proizvodnje ZDRAVE HRANE na čast svih nas i RH, jer Europa je to prepoznala, PREPOZNAJTE i VI, nemojte da vam već postojeći Ekološki proizvođači odustaju od te vrste proizvodnje, a nove na ovakav način i sa ovakvim pristupom prema njima, sigurno NEĆETE NAĆI ni PRIDOBITI.","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na Vašem komentaru, navedeno u stavku 6. notificirano je ka Europskoj Komisiji te isto nije moguće mijenjati.\nProizvodno vezane potpore dohotku pojedinim sektorima za cilj imaju ublažavanje poteškoća koje se očituju u smanjenju broja poljoprivrednih gospodarstava i površina, padu proizvodnje i padu prodajnih cijena što ima za posljedicu nisku dobit, odnosno dohodak poljoprivrednika. Preduvjet kod odabira sektora, kriterija, odnosno samih prihvatljivih površina bile su sektorske analize, stoga je naveden kriterij od 20 hektara.\nNavedeno u stavku 11. notificirano je ka Europskoj Komisiji te isto nije moguće mijenjati. \nIzmjene notificiranih kriterija su moguće, međutim u skladu s Uredbama sve izmjene se moraju naznačiti do najkasnije 01. kolovoza prethodne godine.\nTakođer, kod svih mjera poljoprivredne politike nije prihvatljivo duplo financiranje."]
[7,"Udruga proizvođača agruma i povrća 'NERETVANSKA MLADEŽ'","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","Potrebno je odrediti ekvivalent za komadnu prodaju (salata, cvjetača,...).","Nije prihvaćen","S obzirom da variranje u masi ploda uvelike ovisi o sorti ispravan i precizan prijedlog jedinstvenog ekvivalenta za vrste i sorte koje se prodaju komadno teško je predložiti. Međutim, dopunit će se odredbe u članku 41. stavku 9. na sljedeći način: „Za povrće koje se prodaje po komadu (jedinicama), u dokazima o isporučenoj količini povrća mora biti navedena masa isporučenih komada (jedinica).“\nTakođer, u stavku 6., članka 42. dodan je tekst: „Za voće koje se prodaje po komadu (jedinicama), u dokazima o isporučenoj količini voća mora biti navedena masa isporučenih komada (jedinica).“"]
[8,"SINIŠA NOVOSEL","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","\"(10) Kopije dokumenata koji služe kao dokazi, osim Evidencije o poljoprivrednoj proizvodnji i prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda OPG-a i Evidencije o poljoprivrednoj proizvodnji i prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda SOPG-a iz stavka 9. ovoga članka korisnik je dužan dostaviti Agenciji za plaćanja najkasnije do 15. svibnja 2022. godine.\"\n         Ovaj datum do kad se moraju predati dokumenti za 2022 godinu vam je bez veze s proizvodnjom jer se večina povrtnih kultura iz 2022 godine, ni ne poćne brati do 15.svibnja 2022.","Prihvaćen","U skladu s predloženim, napravljena je izmjena godine, stavak sada glasi:\n„(10) Kopije dokumenata koji služe kao dokazi, osim Evidencije o poljoprivrednoj proizvodnji i prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda OPG-a i Evidencije o poljoprivrednoj proizvodnji i prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda SOPG-a iz stavka 9. ovoga članka korisnik je dužan dostaviti Agenciji za plaćanja najkasnije do 31. siječnja 2023. godine.“"]
[9,"Dalibor Šeatović","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Poštovani, kupli smo supruga i ja parcelu u Pušći kod Zaprešića (kč 840/1 ko Pušća), te želimo na sina koji ima 22 godine otvoriti OPG i baviti se turizmom te dodatno posaditi kulturu indijanske banane i tako dodatno oplemeniti investiciju. Međutim, u konzultaciji s konzultantima, kada spomenemo indijansku bananu (asimina triloba), nas odbiju jer ta kultura nije na listi odobrenih vrsta. Molim Vas dali se i to može uvrstiti na listu, što bi nam jako puno pomoglo.","Prihvaćen","U skladu s predloženim, napravljena je izmjena u Tablici 1. Šifre i nazivi kultura, Priloga 1. Pravilnika.\nUnutar sektora  “voćne vrste”, dodane su kulture (vrste): indijanska banana (Asimina triloba), avokado (Persea americana) i pistacija (Pistacia vera).\nU stupcu sektor, dodan je sektor „kikiriki“ te u stupcu kultura (vrsta) dodano je: kikiriki, u stupcu latinski naziv: (Arachis hypogaea). \nNavedene kulture prihvatljive su za osnovno plaćanje, preraspodijeljeno plaćanje, plaćanja za mlade i male  poljoprivrednike."]
[10,"Ive Marinović","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Sugeriramo kao vlasnik OPG Dragan Marinović koji se vodi pod MIPIG brojem 77501 da se Indijanska banana(Asimina triloba) upiše u voćni registar Ministarstva poljoprivrede.\nOPG sam  registrirao 2003 god.Od tad sam se bavio uzgojem stočarstva, ali nakon nekog vremena, točnije 2016 god. sam na povrsini od 6000 m2 zasadio voćnjak Indijanske banane sa kojom sam jako zadovoljan sto se tiče rodnosti i otpornosti na bilnje bolesti \nKako sam kroz godine obradjivanja  Indijanske banane  stekao iskustvo i znanje imam namjeru zasaditi površinu od 5 hektara\nKako se Indijanska banana ne nalazi na popisu u Ministarstvu poljoprivrede kao voćna kultura za poticanje poljoprivrednika u povećanju nasada ,to mi predstavlja veliki problem, pa ovim putem zamoljavam Ministarstvo poljoprivrede  da uvrsti i upiše u registar voćnih vrsti koje se mogu uzgajati i proizvoditi voće za prehranu stanovništva\nIndijanska banana je zasadjna na čestici zemljišta br. 5623 katastarska općina POLIČNIK\nMoram naglasit da jako puno ljudi dolazi pogledati nasad kako uspijeva. \nZbog izuzetnih rezultata mnogi bi željeli zasaditi nove nasade na zapuštenim poljima Ravnih kotara u Zadarskoj županiji i šire ali zbog navedenih razloga ljudi se teško odlučuju\n\nVijerujem da će te imati razumijevanja i da će te Indijansku bananu upisati u poljoprivredni registar voćnih vrsta kako bi olakšali uz potporu Ministarstva poljoprivrede da se sade novi nasadi sa novom voćnom vrstom koja je jako tražena na trzištu hrane zbog svoje izuzetne nutritivne vrijednosti u prehrani\n\nlp, Dragan Marinović-- Poličnik","Prihvaćen","U skladu s predloženim, napravljena je izmjena u Tablici 1. Šifre i nazivi kultura, Priloga 1. Pravilnika.\nUnutar sektora  “voćne vrste”, dodane su kulture (vrste): indijanska banana (Asimina triloba), avokado (Persea americana) i pistacija (Pistacia vera).\nU stupcu sektor, dodan je sektor „kikiriki“ te u stupcu kultura (vrsta) dodano je: kikiriki, u stupcu latinski naziv: (Arachis hypogaea). \nNavedene kulture prihvatljive su za osnovno plaćanje, preraspodijeljeno plaćanje, plaćanja za mlade i male  poljoprivrednike."]
[11,"DENIS GLAD","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Poštovani,\n\nimam 0,45ha Asimine Trilobe zasađene 2018. godine o vlastitom trošku te je želja zasađenu površinu proširiti, za početak, na još 2-3 ha. S obzirom da Asimina Triloba još nije regulirana kultura, prijavljivanje na podmjeru 4.1.1 nije moguće, kao niti na poticaje i potpore županije. \n\nSmatram da bi je trebalo uvrstiti u PVP u Tablicu 1. u Prilog 1. s obzirom na njezin potencijal - i što se tiče novih ekonomskih prilika, i što se tiče podrške proizvođačima kojih ima, a s uvrštavanjem bi ih bilo još i više te bi mi ovom kulturom mogli ostati prvi po proizvodnji u EU, a s time i prvi po izvozu u druge zemlje. Također je i vrlo zanimljiva i atraktivna za konzumiranje u turizmu. Biljka je vrlo otporna, za razliku od nekih drugih kultura, npr. jabuke - Asiminu nije potrebno tretirati pesticidima i zasad nema poznatih bolesti te je idealna za EKO proizvodnju.\n\nMoje trenutno zanimanje je u IT sektoru, a želja mi je uz proširivanje nasada izaći iz IT-a i kompletno se posvetiti asimini te bi predložena promjena to omogučila, odnosno omogučila bi prijavu na natječaje, poticanje investicije i poticanje proizvodnje. \n\nLijep pozdrav,\nDenis","Nije prihvaćen","Preduvjet za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku pojedinim sektorima je ispunjavanje nekoliko uvjeta: sektor dozvoljen za dodjelu kako je propisano Uredbom; sektor je bitan u Republici Hrvatskoj iz ekonomskih, društvenih ili okolišnih razloga; sektor se nalazi u poteškoćama što se očituje u smanjenju broja PG-a i površina pod proizvodnjom, padu proizvodnje i padu prodajnih cijena što ima za posljedicu nisku dobit, odnosno dohodak poljoprivrednika.\nPrihvatljivi sektori, vrste te kriteriji PVP notificirani su ka EK te iste nije moguće mijenjati."]
[12,"Laura Cherin","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Poštovani,\nMladi smo poljoprivrednici iz Istre i posadili smo o vlastitom trošku oko hektar indijanske banane (Asimina Triloba). U planu nam je otvoriti OPG i posaditi još indjjanskih banana na još jedno 3-4 h pošto smo iznimno zadovoljni rezultatima koje je ova kultura pokazala. S obzirom da se imamo namjeru prijaviti na natjrečaje za poticajna sredstva to što indijanska banana nije uvrštena među subvencioniranim voćnim vrstama predstavljat će nam veliki problem. Stoga predlažmo da se uvrsti u PVP ( tablica 1/prilog 1.) Tj. da se Asimina Triloba uvrsti kao voćna vrsta prihvatljiva za natječaje tipa.. Ruralnog razvoja (voćarstvo/mjera 4.1.1).","Nije prihvaćen","Preduvjet za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku pojedinim sektorima je ispunjavanje nekoliko uvjeta: sektor dozvoljen za dodjelu kako je propisano Uredbom; sektor je bitan u Republici Hrvatskoj iz ekonomskih, društvenih ili okolišnih razloga; sektor se nalazi u poteškoćama što se očituje u smanjenju broja PG-a i površina pod proizvodnjom, padu proizvodnje i padu prodajnih cijena što ima za posljedicu nisku dobit, odnosno dohodak poljoprivrednika.\nPrihvatljivi sektori, vrste te kriteriji PVP notificirani su ka EK te iste nije moguće mijenjati.\nPravilnikom o provedbi izravne potpore i IAKS mjera ruralnog razvoja ne propisuju se uvjeti prihvatljivosti mjera iz Programa ruralnog razvoja (poput mjere 4, npr.)."]
[13,"Igor Pavlek","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Poštovani,\nnastavno na tablicu PVP za voće obaćam se sa molbom da se u nju uvrsti 'Asimina triloba' ( 'Indijanska banana').\n\nNaime prije dvije godine pokrenuo sam OPG upravo iz razloga podizanja nasada isključivo 'Indijanske banane' i u tom vremenu napravio pripremu, osigurao značajna sredstva i planirao podići nasad na 10 ha zemlje.\nVlasnik sam 100 ha zemlje i naknadno bi nasad proširivao, ali nažalosti u ovim okolnostima morat ću odustati od investicije jer istu ne mogu prijaviti na natječajima jer se na nalazi na listi dozvoljenih vrsta.","Nije prihvaćen","Preduvjet za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku pojedinim sektorima je ispunjavanje nekoliko uvjeta: sektor dozvoljen za dodjelu kako je propisano Uredbom; sektor je bitan u Republici Hrvatskoj iz ekonomskih, društvenih ili okolišnih razloga; sektor se nalazi u poteškoćama što se očituje u smanjenju broja PG-a i površina pod proizvodnjom, padu proizvodnje i padu prodajnih cijena što ima za posljedicu nisku dobit, odnosno dohodak poljoprivrednika.\nPrihvatljivi sektori, vrste te kriteriji PVP notificirani su ka EK te iste nije moguće mijenjati."]
[14,"Mario šargač","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Vlasnik sam parcele 0,5 hektara indijanskih banana,te bih u skoroj budućnosti zasadio još 6-7 hektara iz vlastitih sredstava,ali mi je važno za investiciju da mogu unijeti regularnu kulturu,kao voćnu prihvatljivu kulturu","Prihvaćen","U skladu s predloženim, napravljena je izmjena u Tablici 1. Šifre i nazivi kultura, Priloga 1. Pravilnika.\nUnutar sektora  “voćne vrste”, dodane su kulture (vrste): indijanska banana (Asimina triloba), avokado (Persea americana) i pistacija (Pistacia vera).\nU stupcu sektor, dodan je sektor „kikiriki“ te u stupcu kultura (vrsta) dodano je: kikiriki, u stupcu latinski naziv: (Arachis hypogaea). \nNavedene kulture prihvatljive su za osnovno plaćanje, preraspodijeljeno plaćanje, plaćanja za mlade i male  poljoprivrednike."]
[15,"Šulog doo","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Molim Vas (Šulog doo) da se Indijanska banana (Asimina triloba) unese  PVP U tablicu 1 u Prilogu 1.\nTvrtka Šulog doo upisana u upisnik dana 31.01.2023 -  MIPBG 128446 \nUpisan u APPRRR, Upisnik EKO proizvodnje 2016 g – AagriBioCert \nOd 03.05. 2013. u Upisniku poljoprivrednog sadnog materijala kao proizvođač sadog materijala JUB (616)\nRazlog je prizvodna sadnog materijala Asimine Trilobe i ostalih egzota.\nPrizvodnju Indijanske banane počinjemo 2010. - 0,21 h, Danas 2,8 hektara sve u EKO UPISNIKU,\nSa kooperantima danas proizvodnja na oko 20 hektara.\nPlanirana sadnja u 2022. g. je preko 20 hektara.\nIndijanska banana je idealna za EKO proizvodnju, nema napada insekata, nema bolesti, otporna na mraz i tuču, buru, podnosi-50 C.\nNije potrebno ograđivati plantaže jer nema napada životinja /zec, srna/.\nPogodna za sve klimate, nasadi trenutno;  Donja Stubica- Gornja Podgora - 421 m nadmorsrke visine, Osijek, Vinkovci, Virovitica, Marija Bistrica, Bedekovćina, Krapina, Donja Bistra, Vojnić, Karlovac, Ogulin, Poličnik, Zadar. Šibenik, Molunat, Brač , Hvar, Pag,  Pašman, Novigrad Istarski\nŽivotni vijek preko 30 godina.\nPogodna za preradu, raspon puno veći od večine voćnih vrsta.\nTrenutno je mnogo zastupljenija od biljaka koje su u upisane, poput Feijoe, Goji, Drijenjak, Glog itd, te je sasadjena prije Feijoe i Gojia, čija je proizvodnja pokrenuta sa naše strane.\nOdržana su 2 Festivala Indijanske banane pod pokroviteljstvom Zagrebačke županije, kao biljke s največim gospodarskim potencijalom","Nije prihvaćen","Preduvjet za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku pojedinim sektorima je ispunjavanje nekoliko uvjeta: sektor dozvoljen za dodjelu kako je propisano Uredbom; sektor je bitan u Republici Hrvatskoj iz ekonomskih, društvenih ili okolišnih razloga; sektor se nalazi u poteškoćama što se očituje u smanjenju broja PG-a i površina pod proizvodnjom, padu proizvodnje i padu prodajnih cijena što ima za posljedicu nisku dobit, odnosno dohodak poljoprivrednika.\nPrihvatljivi sektori, vrste te kriteriji PVP notificirani su ka EK te iste nije moguće mijenjati."]
[16,"Mirjana Mucko","PRAVILNIK,\nČlanak 42.","Predlažemo da se Indijanska banana (Asimina triloba) uvrsti u PVP u Tablicu 1. u Prilog 1. \nNaime, planiramo podići nasad Asimine triloba od minimalno 7ha, no ista se ne nalazi među subvencioniranim voćnim vrstama, a samim time nije ni prihvatljiva voćna vrsta na natječaju Ruralnog razvoja za sektor voćarstva/ Podmjera 4.1.1., kojeg imam u planu aplicirati.","Nije prihvaćen","Preduvjet za dodjelu proizvodno vezane potpore dohotku pojedinim sektorima je ispunjavanje nekoliko uvjeta: sektor dozvoljen za dodjelu kako je propisano Uredbom; sektor je bitan u Republici Hrvatskoj iz ekonomskih, društvenih ili okolišnih razloga; sektor se nalazi u poteškoćama što se očituje u smanjenju broja PG-a i površina pod proizvodnjom, padu proizvodnje i padu prodajnih cijena što ima za posljedicu nisku dobit, odnosno dohodak poljoprivrednika.\nPrihvatljivi sektori, vrste te kriteriji PVP notificirani su ka EK te iste nije moguće mijenjati.\nPravilnikom o provedbi izravne potpore i IAKS mjera ruralnog razvoja ne propisuju se uvjeti prihvatljivosti mjera iz Programa ruralnog razvoja (poput mjere 4, npr.)."]
[17,"Udruga proizvođača agruma i povrća 'NERETVANSKA MLADEŽ'","PRAVILNIK,\nČlanak 46.","Predlažemo u iznimno osjetljive sektore uključiti proizvođače mandarina, kroz potporu za primarni ili sekundarni proizvod.","Nije prihvaćen","Prihvatljivi sektori su definirani Programom državne potpore za iznimno osjetljive sektore u poljoprivredi za 2022. godinu koji usvaja Vlada RH, te iste nije moguće naknadno mijenjati.\nOdređivanje sektora/mjera koji se potiču Programima državne potpore temelji se na prethodno napravljenim analizama sektora, a nakon toga se zadaju ciljevi određenog programa te alociraju sredstva državnog proračuna potrebna za provedbu mjera i dostizanje ciljeva nekog od programa. Svako uvođenje novih sektora/mjera u neki od Programa državne potpore u konačnici dovodi do odstupanja od zadanih."]
[18,"Krešimir Kuterovac","PRAVILNIK,\nČlanak 55.","Predlažemo da točka 10 glasi\nUvjetno grlo je usporedna vrijednost domaćih životinja svedena na masu od 500 kg. Broj UG za M10, M11, M13 i M14 se računa na temelju stope konverzije iz Priloga II. Provedbene Uredbe Komisije (EU) br. 808/2014, kako je navedeno u Tablici 6. Priloga 1. ovoga  Pravilnika\n\nPredlažemo brisanje Točke 11","Nije prihvaćen","Koeficijenti za mjeru 14 Dobrobit životinja su u skladu sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14 i kao takvi odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH ."]
[19,"Udruga proizvođača agruma i povrća 'NERETVANSKA MLADEŽ'","PRAVILNIK,\nČlanak 60.","Predlažemo unutar podmjere 10.1. dodati operaciju: upotreba stajskog gnoja u voćnjacima.","Nije prihvaćen","Mjere, podmjere i tipovi operacija definirani su Programom  ruralnog razvoja RH za razdoblje 2014. – 2020. te iste nije moguće mijenjati. Program ruralnog razvoj RH prestaje s provedbom 2022. godine te u ovom trenutku nije moguće uvoditi nove operacije."]
[20,"Udruga proizvođača agruma i povrća 'NERETVANSKA MLADEŽ'","PRAVILNIK,\nČlanak 60.","Predlažemo dvije dopune:\n1. Mogućnost kombiniranja tri aktivnosti kroz IAKS mjere. U dolini Neretve i šire,\nproizvođači se obično odlučuju na kombinacije mjera 10.1.12 KFK i 10.1.15. PEG ili\n10.1.12. KFK i 10.1.16. MUK.\nPredlažemo da se uz navedene aktivnosti, ubuduće omogući kombiniranje i treće\naktivnosti, a to je 10.1.14. POMP uz prvotno navedene dvije.\nNa ovaj način bi se zaokružilo ekološko gospodarenje u trajnim nasadima, od\nprimjene ekoloških gnojiva, smanjenja upotrebe pesticida i održavanja međurednog\nprostora 'življim' i 'zelenijim'.\n2. Uvođenje nove aktivnosti u IAKS mjere, a to je 'održavanje pokosa-brna'.\nNaime, u doline Neretve plodna poljoprivredna tla su nastala melioracijskim\nzahvatima, odnosno isušivanjem močvare na način da se organski materijal i pijesak iz\nvode vadio na uzvisine od oko 2 metra. Na taj način su se dobivale parcele za\npoljoprivrednu proizvodnju, a oko njih su ostajali kanali sa vodom tzv. jendeci.\nDa bi se novonastalo tlo učinilo kompaktnim i da ne bi došlo do urušavanja i\nodvaljivanja brna – pokosa, takva područja je nužno održavati isključivo košnjom.\nMeđutim, takvi zahvati podrazumijevaju izuzetan napor te iziskuju puno fizičkoga\nrada. Vrlo bitno je napomenuti da upravo brna predstavljaju vrlo pogodna područja\nza razvoj bogate flore i faune. Od krova-šaša, botura pa i lopoča, do iznimne faune\nvrlo bogate raznolikosti.\nPosljednjih godina, zbog nedostatka radne snage, starije populacije proizvođača, ali i\nteškog fizičkog rada, održavanje ovakvih predjela je prepušteno herbicidima. Kao\nrezultat toga vidljiv je pad populacije žaba, što smatramo jednom od posljedica\niznimnog povećanja populacije puževa, posebno puža golaća, koji prave velike štete\nna poljoprivrednim kulturama, posebno na mandarinama u vrijeme zriobe. Primjetan\nje i rast populacije komaraca, kao glavne hrane žabama. Na područjima gdje se brna\nodržavaju herbicidima, ne postoji niti jedna žaba. Idealni prostori za njen razvoj su\nzelena i održavana brna.\nKako bi se sačuvala bioraznolikost i sačuvali ovakvi prirodni resursi, izvori iznimnog\nbogatstva flore i faune, predlažemo da se aktivnosti 'održavanja pokosa-brna', po\nuzoru na mjeru 10.1.10. 'održavanje suhozida' i mjeru 10.1.11. 'održavanje živica',\nuvrste u programe ruralnog razvoja kroz IAKS mjeru 10.1. te da se uz jedinstveni\nzahtjev za izravnu potporu podnosi i zahtjev za traženu mjeru.","Nije prihvaćen","Broj kombinacija operacija na istoj površini naveden je u Programu ruralnog razvoja RH i kao takav odobren od strane EK. Korisnici koji žele provoditi ekološko gospodarenje imaju na izbor mjeru 11 Ekološki uzgoj.\nProgram ruralnog razvoja RH prestaje s provedbom 2022. godine te u ovom trenutku nije moguće uvoditi nove operacije"]
[21,"OPG Damir Sorić","PRAVILNIK,\nČlanak 69.","Za mjeru tvpv imam nekoliko prijedloga.\nPredlažem da se ukine obaveza košenja strižnim kosama i da se dopuste i sve ostale vrste kosa ..  diskaste i bubnjaste.\nNaime na Krškom terenu kamena ima mnogo u obliku živog kamena ili slobodnog kamena. Nož diskastih i bubnjastih kosa lakše se i brže mijenja. Nož strižne kose lako puca.\nTakođer trebalo bi dozvoliti visoko malčiranje soliternih nepoželjnih biljaka .. tamo gdje ih je više na površini .. kao npr bujadi.\nA trebalo bi dozvoliti i rad sa livadnim drljačama.","Nije prihvaćen","Na travnjacima velike prirodne vrijednosti (TVPV) je košnja, ako se oni održavaju košnjom, dozvoljena isključivo ručnim ili strižnim kosilicama. Pri tome je od strojnog uklanjanja dopuštena jedino košnja strižnim kosilicama, a u svrhu očuvanja malih životinja koje obitavaju na tlu travnjaka. Naime, strižne kosilice su sporije od ostalih vrsta kosilica, pa time životinje imaju više vremena za bijeg i veću mogućnost preživljavanja postupka košnje."]
[22,"IVANA PAVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 69.","Potrebno dozvoliti mehaničko uništavanje nepoželjnih vrsta tijekom cijele godine ukoliko je za cilj da se što veći broj ha uključi u operaciju očuvanja travnjaka velike prirodne vrijednosti i to na način da se smije kositi na određenoj visni kako bi se sačuvalo sjeme.","Nije prihvaćen","Kao nepoželjne vrste na travnjacima velike prirodne vrijednosti (TVPV) su prepoznate invazivne strane vrste Amorpha fruticosa  (čivitnjača) te vrste Asclepias syriaca  L. (cigansko perje, prava svilenica),  Xanthium spinosum  L. (trnovita dikica, čičak) i  Xanthium strumarium  L. ssp.  italicum  (Moretti) D.L. (obalna dikica), čije je mehaničko uklanjanje (ručnim alatima ili strojno – strižnim kosilicama, rotacijskim kosilicama i/ili malčiranjem) dozvoljeno najkasnije do 1. kolovoza. Ove vrste potrebno je mehanički uklanjati prije navedenog datuma kako bi se onemogućilo da proizvedu plodove, odnosno sjemenke, a kako bi se spriječilo njihovo širenje."]
[23,"MARIO KOMARČEVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 78.","Potrebno je definirati smije li se nakon košnje cvjetne/travne trake pokošena biljna masa skupiti i koristiti kao hrana za stoku (bilo u svježem obliku, ili prosušena u obliku sijena).","Nije prihvaćen","Upravljanje otkosom s cvjetnih i travnih traka  (skupljanje, korištenje za ishranu stoke) nije zabranjeno te se isto može koristiti za navedene namjene."]
[24,"Udruga proizvođača agruma i povrća 'NERETVANSKA MLADEŽ'","PRAVILNIK,\nČlanak 109.","Molimo definirati obavezu dostave ili posjedovanja računa za korištena gnojiva.","Nije prihvaćen","Vrsta primijenjenog ekološki prihvatljivog gnojiva mora se navesti u petogodišnjem planu gnojidbe koji korisnik ima obvezu dostaviti na uvid Agenciji za plaćanje najkasnije do zadnjeg dana roka za zakašnjele zahtjeve iz članka 9. stavka 1. ovoga Pravilnika."]
[25,"IVANA PAVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 116.","Imam i jedne i druge pašnjake i mogu samo reći da je neusporediv proizvod koji se dobije na trajnim travnjacima koji nisu na kršu, a koliko je sam krš škrt po pitanju trave u svrhu same prehrane stoke na pašnjacima. Krškim poljoprivrednicima treba više od 3,33 ha po UG da bi isti prehranio. Također uspoređjući \"normalne\" pašnjake da krškima i navoditi da je na \"normalnima\" dovoljno za 1 UG 2 ha da se isti prehrani gdje vlada obilje hrane za iste i onda navesti da za malo više (čak ne niti duplo od normalnih pašnjaka - 3,33 ha 1 UG naspram 2 ha 1 UG) je veliko nepoštenje prema krškim poljoprivrednicima koji uz škrtu zemlju imaju i teže uvjete gospodarenja čime se i dovodi do veliko iseljavanja u krškim krajeva jer je ovakva poljoprivreda apsolutno neisplativa. Predlažem da se vrati na prijašnjih 10 ha 1 UG na krškim pašnjacima.","Nije prihvaćen","Pašni pritisak na krškim pašnjacima utvrđen je temeljem preporuka struke."]
[26,"OPG Damir Sorić","PRAVILNIK,\nČlanak 116.","Krški pašnjak nije slavonski pašnjak ...nije moslavački pašnjak ..nije zagorski pašnjak.\nKrški pašnjak je jado jadni od pašnjaka. Tamo gdje svako malo kamen izlazi na površinu i gdje umjesto trava raste sve i svašta .. tvrditi da na krškom pašnjaku jedno uvjetno grlo može preživjeti ako mu daš 3,3 ha površine bilo bi smiješno da nije žalosno. Prije 2016 dali ste da jedno govedo pase na krškom pašnjaku na 10 ha godišnje. Znam da je za mnoge i to bilo malo. Krški pašnjaci nalaze se i u Lici, i u Dalmatinskoj Zagori i na otocima. Tvrditi da na kršu jedno govedo može preživjeti na 3,3 ha krškog pašnjaka nije odluka struke već politike. A to nije dobro. Apeliram na nadležne da vrate 10 ha po uvjetnom grlu na krškom pašnjaku. Hrvatsku čini 55% krša. Svi bi mi rado spustili plug i zaorali .. ali na više od pola Hrvatske to jednostavno nije moguće.","Nije prihvaćen","Pašni pritisak na krškim pašnjacima utvrđen je temeljem preporuka struke."]
[27,"Matteo Brkić","PRAVILNIK,\nČlanak 127.","U ovom članku bi se maximalno kritički postavio prema predlagatelju po stavku ili točki 7).\nPotpuno je neprihvatljivo umanjenje  odobrenih iznosa mjere za plaćanja područjima s prirodnim ograničenjima ili ostalim posebnim ograničenjima. Ovdje se nanosi svojevrsna nepravda proizvodnji na takvim područjima, jer i sama definicija \"prirodna ograničenja\" govori dovoljno sama za sebe. Ove mjere plaćanja ne trebaju biti umanjene jer će još više biti demotivirajuće za same poljoprivrednike sa takvih područja, na što se veže i ostanak mladih i daljnja demografija i tako lančano sve redom. Predlažem da se uštede kroz ova umanjenja potraže negdje drugdje, npr. umanjenjima i ograničenjima visina ukupnih potpora velikim i moćnim a već uvelike razvijenim sustavima, i na taj način namaknu sredstva za ovakvu proizvodnju sa otežanim i ograničenim uvjetima proizvodnje, ma koje ona vrste bila.","Nije prihvaćen","Umanjenje potpore (degresivnost) je u skladu sa člankom 32. Uredbe (EU) br. 1305/2013."]
[28,"IVANA PAVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 127.","Imam i jedne i druge pašnjake i mogu samo reći da je neusporediv proizvod koji se dobije na trajnim travnjacima koji nisu na kršu, a koliko je sam krš škrt po pitanju trave u svrhu same prehrane stoke na pašnjacima. Krškim poljoprivrednicima treba više od 3,33 ha po UG da bi isti prehranio. Također uspoređjući \"normalne\" pašnjake da krškima i navoditi da je na \"normalnima\" dovoljno za 1 UG 2 ha da se isti prehrani gdje vlada obilje hrane za iste i onda navesti da za malo više (čak ne niti duplo od normalnih pašnjaka - 3,33 ha 1 UG naspram 2 ha 1 UG) je veliko nepoštenje prema krškim poljoprivrednicima koji uz škrtu zemlju imaju i teže uvjete gospodarenja čime se i dovodi do veliko iseljavanja u krškim krajeva jer je ovakva poljoprivreda apsolutno neisplativa. Predlažem da se vrati na prijašnjih 10 ha 1 UG na krškim pašnjacima.","Nije prihvaćen","Pašni pritisak na krškim pašnjacima utvrđen je temeljem preporuka struke."]
[29,"OPG Damir Sorić","PRAVILNIK,\nČlanak 127.","Krški pašnjak nije slavonski pašnjak ...nije moslavački pašnjak ..nije zagorski pašnjak.\nKrški pašnjak je jado jadni od pašnjaka. Tamo gdje svako malo kamen izlazi na površinu i gdje umjesto trava raste sve i svašta .. tvrditi da na krškom pašnjaku jedno uvjetno grlo može preživjeti ako mu daš 3,3 ha površine bilo bi smiješno da nije žalosno. Prije 2016 dali ste da jedno govedo pase na krškom pašnjaku na 10 ha godišnje. Znam da je za mnoge i to bilo malo. Krški pašnjaci nalaze se i u Lici, i u Dalmatinskoj Zagori i na otocima. Tvrditi da na kršu jedno govedo može preživjeti na 3,3 ha krškog pašnjaka nije odluka struke već politike. A to nije dobro. Apeliram na nadležne da vrate 10 ha po uvjetnom grlu na krškom pašnjaku. Hrvatsku čini 55% krša. Svi bi mi rado spustili plug i zaorali .. ali na više od pola Hrvatske to jednostavno nije moguće.","Nije prihvaćen","Pašni pritisak na krškim pašnjacima utvrđen je temeljem preporuka struke."]
[30,"Krešimir Kuterovac","PRAVILNIK,\nČlanak 139.","Predlažemo da se utočci 3 Tablica 6a zamjeni sa riječima ,\nTablicom 6","Nije prihvaćen","Koeficijenti konverzije za izračun UG u M14 u skladu su sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14,  odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH 2014-2020."]
[31,"Krešimir Kuterovac","PRAVILNIK,\nČlanak 144.","Predlažemo da se u točci 3 riječi Tablicom 6a zamjeni sa riječima Tablicom 6","Nije prihvaćen","Koeficijenti konverzije za izračun UG u M14 u skladu su sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14,  odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH 2014-2020."]
[32,"Krešimir Kuterovac","PRAVILNIK,\nČlanak 149.","Predlažemo da se u Točci 3 riječi Tablicom 6a zamjeni sa riječima Tablicom 6","Nije prihvaćen","Koeficijenti konverzije za izračun UG u M14 u skladu su sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14,  odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH 2014-2020."]
[33,"Krešimir Kuterovac","PRAVILNIK,\nČlanak 154.","Predlažemo da se u Točci 3 riječi Tablicom 6a zamjeni riječima Tablicom 6","Nije prihvaćen","Koeficijenti konverzije za izračun UG u M14 u skladu su sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14,  odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH 2014-2020."]
[34,"Krešimir Kuterovac","PRAVILNIK,\nČlanak 157.","Predlažemo da se u Točci 3 riječi Tablicom 6a zamjeni sa riječima Tablicom 6","Nije prihvaćen","Koeficijenti konverzije za izračun UG u M14 u skladu su sa studijom koja je temelj za izračun potpore za M14,  odobreni su od strane EK te su sastavni dio Programa ruralnog razvoja RH 2014-2020."]
[35,"Matteo Brkić","PRAVILNIK,\nČlanak 176.","Moje pitanje a ujedno i prijedlog glasi : zašto se ne uvede uz termin i raspored isplate (I i II dio, bez avansa) osnovnog plaćanja paralelno i isplata IAKS mjera za proizvođače u Ekološkoj proizvodnji ? Pa nama nije ništa lakše nego proizvođačima u konvencionalnoj proizvodnji, na ovaj način nas se degradira, nama gledajući ulaganja u vrstu proizvodnje nisu dostatna samo osnovna plaćanja, ZAŠTO ? ZATO jer su repromaterijali u Ekološkoj proizvodnji daleko skuplji od klasičnih, koji se koriste u konvencionalnoj proizvodnji, zato i je uvedena potpora ekološkog dodatka, da bi sa tim mogli koliko toliko izbalansirati troškove proizvodnje i smanjene prinose zbog određenih ograničavajućih faktora u proizvodnji.  Kada bi se uvela paralelna isplata uz osnovno plaćanje i plaćanje za IAKS mjere, Ekološku proizvodnju, uvelike bi nam se ta ista proizvodnja na vrijeme olakšala, kao i kolegama iz konvencionalne proizvodnje.","Nije prihvaćen","Rokovi za isplatu izravnih plaćanja i IAKS mjera ruralnog razvoja propisani su Uredbom (EU) br. 1306/2013. Isplate su moguće avansno u razdoblju od 16.10. do 30.11. godine u kojoj se podnosi zahtjev za potporu, te u najviše dvije rate do 30.6. sljedeće godine, pri tome su isplate za svaku pojedinu mjeru moguće tek po završetku svih propisanih obveznih aktivnosti , dostavi potrebne dokumentacije te provedenih  administrativnih kontrola i kontrola na terenu."]