{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":40,"n_cols":6,"rows_kept":40,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o aktivnostima i postupcima za poboljšanje sigurnosti cestovne infrastrukture i reviziji cestovne sigurnosti "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"dr. sc. Davor Krasić, znanstveni savjetnik","Značenje pojmova,\nČlanak 3.","Kao revizor cestovne sigurnosti od 2018. godine dajem svoj komentar i prijedlog za izmjenu dijela članka 2. i PRILOGA I s obrazloženjem.\nČlanak 2., stavak 3. Predlažem da navedeni stavak treba izmijeniti tako da glasi:\nJedinice područne [regionalne] i lokalne samouprave mogu propisom iz svoje nadležnosti propisati obvezu provođenja ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu odnosno revizije cestovne sigurnosti na cestama za koje Zakonom o cestama nije utvrđena obveza provođenja.\nObrazloženje:\nStanje sigurnosti cestovnog prometa U Hrvatskoj već je niz godina vrlo loše. Prema službenim podacima EU, Hrvatska se nalazi na samom dnu među zemljama EU po relevantnim pokazateljima sigurnosti prometa, uglavnom među tri zemlje s najlošijim pokazateljima. Usprkos tomu, kada je u pitanju revizija sigurnosti u cestovnom prometu, Zakon propisuje obvezu izrade revizije na vrlo malom broju cesta. Od aktivnosti koje su predviđene ovim Pravilnikom, gotovo su u potpunosti izuzeti gradovi s obzirom da je praktički sva cestovna mreža na njihovom području kategorizirana kao “nerazvrstane ceste”. S druge strane, podaci o prometnim nesrećama ukazuju da je to potpuno pogrešan pristup. Npr., 2019. godine se na svim cestama u Hrvatskoj dogodilo 31.367 prometnih nesreća, a u samo četiri najveća grada [Zagreb, Split, Rijeka, Osijek] se dogodilo 10.058 nesreća, odnosno čak 32% od svih nesreća. Znači, trećina svih zabilježenih prometnih nesreća se dogodilo u četiri grada.\nPrijedlog koji sam iznio omogućio bi da se propiše obveza provođenja aktivnosti iz ovog Pravilnika, što znači ne samo na javnim cestama, ukoliko to pojedina jedinica regionalne ili lokalne samouprave želi učiniti. Propisi iz nadležnosti jedinica regionalne i lokalne samouprave su npr. Odluka o sigurnosti prometa, Odluka o donošenju prostorno-planskih dokumenata itd. Kao primjer mogu navesti Grad Zagreb, koji u svojim dokumentima ima kategorije cesta kao što su: gradske autoceste, gradske avenije, glavne gradske ulice, itd. a niti za nijednu od njih nije obvezno provoditi aktivnosti iz ovog Pravilnika usprkos tomu što se na njima odvija promet vozila veći od onog na državnim autocestama. \n\nPRILOG I \n1. Obvezni sadržaj ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu\nPrijedlog: Izostaviti alineju e] usporedba mogućnosti, uključujući analizu troškova i koristi\nObrazloženje: Razina tehničke dokumentacije koju revizor cestovne sigurnosti ima na raspolaganju u fazi ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu nije dostatna da bi se mogla napraviti analiza troškova i koristi. To su uglavnom idejna rješenja ili prostorno-prometna rješenja iz prostorno-planske dokumentacije koja ne omogućavaju izradu troškovne analize jer ne sadržavaju potrebne elemente za to. Stoga se ne može revizoru nametnuti obveza izrade takvih analiza jer to nije moguće.\n2. Elementi koje treba uzeti u obzir\nPrijedlog: Izostaviti alineju h] seizmička aktivnost\nObrazloženje: Smatram da nije primjereno da se revizoru cestovne sigurnosti nameće obveza da se bavi seizmičkom aktivnošću. Njegova primarna zadaća je analizirati sigurnost cestovnog prometa u okviru struke prometa, a ne i svih rubnih struka koje eventualno mogu imati utjecaj. Kada bi se ovako proširivali zadaci revizora, onda bi netko mogao tražiti i da procjenjuje utjecaj elementarnih nepogoda [vjetra, oluja, poplava, itd.) što je apsurdno.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćeno.\n\nProširenje primjene Direktive 2008/96/EZ izmjenama i dopunama kroz Direktivu (EU) 2019/1936 prvenstveno se odnosi se na ceste koje spadaju u skupinu TEM cesta te cesta ispod kategorije autocesta i to izvan naselja.  Dodavanjem „nerazvrstanih“ cesta u stavak 3. ovog Pravilnika ostavlja se mogućnost dobrovoljnog provođenja postupaka propisanih ovim Pravilnikom i na cestama u nadležnost jedinica  regionalne i lokalne samouprave."]
[2,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Značenje pojmova,\nČlanak 3.","Predlaže se brisati točku 2.\nObrazloženje:\nUpravitelji javne ceste ili koncesionari već imaju imenovanu svoju odgovornu osobu – u sudskom registru, što je javni podatak. \nUkoliko je intencija imenovanje osobe koja će se brinuti samo o sigurnosti u cestovnom prometu i revizijom cestovne sigurnosti, onda bi tu osobu trebalo nekako drugačije nazvati, a ne odgovornom osobom.\nU točki 4. predlaže se naziv: nalazi i napomene, preimenovati u nalazi i preporuke. Ili u: nalazi, napomene i preporuke.\nObrazloženje:\nNapomene nisu preporuke. Stoga je potrebno jasno naznačiti što se traži. Iz samog opisa naziva: nalazi i napomene, proizlazi da se zapravo radi o: nalazima i preporukama, te se predlaže onda i naziv uskladiti na taj način.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćeno.\n\nPod pojmom „odgovorna osoba naručitelja“ u smislu ovog Pravilnika misli se na osobu koje je odgovorna za provođenje postupka po ugovoru. \n\nPrihvaća se promjena „napomena“ u „preporuke“."]
[3,"Pravobranitelj za djecu RH","Značenje pojmova,\nČlanak 3.","Uočavamo da u točki 5. u značenju pojma „zaštićenog sudionika u cestovnom prometu“, ali i kroz cijeli tekst Pravilnika i njegove priloge, izostaje kategorija putnika, iako u prometnim nesrećama u cestovnom prometu najviše djece do 18 godina strada u svojstvu putnika. \nSmatramo da bi se u Prilozima Pravilnika trebao staviti poseban naglasak odnosno točka koja bi se odnosila na djecu do 18 godina, kako bi se naglasila potreba posebnog osvrta kada djeca stradavaju u svojstvu putnika, pješaka i vozača, naročito kad je riječ o slučaju smrtnog stradavanja i teških tjelesnih ozljeda  te podataka koji se odnose na uporabu sigurnosne opreme.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nDirektivom 2008/96/EZ izmjenama i dopunama kroz Direktivu (EU) 2019/1936 putnici nisu definirani kao zasebna kategorija korisnika ceste. \nUporaba sigurnosne opreme nije predmet ovog Pravilnika."]
[4,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Obveze u postupku ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu,\nČlanak 5.","Primjedba na stavak (6): Naručitelj osim zaključaka revizora mora uzeti u obzir i zakonsku regulativu kojom se regulira gradnja, norme, i uvjete zaštite okoliša, te se predlaže ovje uvjete uvrstiti u stavak (6)","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nDefiniranje takve obaveze u ovom Pravilniku je suvišno s obzirom da se radi o obvezi koja nedvojbeno proizlazi iz zakonskih akata više razine."]
[5,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Obveze u postupku ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu,\nČlanak 5.","Nepotrebno je definirati tko kome što dostavlja. Stoga se predlaže iz Pravilnika brisati takve odredbe.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nIntencija ovih odredbi je na nedvosmislen način definirati prava i obveze svih sudionika u postupcima koji su predmet ovog Pravilnika."]
[6,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Obveze u postupku ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu,\nČlanak 5.","Na stavak 1. \nSmatramo da je definiranje tko kome dostavlja stručne podloge prenormirano. Predlaže se preformulirati članak na način da se izostavi definiranje tko dostavlja kome što, već da dostava potrebnih podloga, a i eventualno drugih dokumenata, bude predmet dogovora između naručitelja i revizora.\nObrazloženje:\nNormiranje svakog koraka stavlja van zakona bilo koji drugi korak. Primjerice, sukladno ovoj odredbi, revizor ne smije preuzeti stručne podloge od naručitelja prilikom potpisivanja ugovora, jer je člankom određeno da naručitelj podloge dostavlja revizoru, a ne da ih revizor prikuplja od naručitelja.\nPredlaže se preformulirati stavak 6. na slijedeći način: \nPrilikom odabira varijantnog rješenja naručitelj mora uzeti u obzir zaključke revizora vodeći pri tome računa o zaštiti okoliša, te troškovima i koristima različitih opcija koje se procjenjuju, a uzimajući u obzir i druge naručitelju poznate čimbenike izgradnje cestovne infrastrukture koji nisu razmatrani ovim postupkom.  \nObrazloženje:\nOdabir optimalnog varijantnog rješenja u cestogradnji vrlo je često povezano sa studijom / elaboratom utjecaja zahvata na okoliš. Smatramo da i cestovnu sigurnost stoga treba promatrati u tom širem okviru, odnosno da je potrebno pronaći optimalno rješenje i s aspekta zaštite okoliša  i s aspekta prometne sigurnosti, a i raspoloživih financijskih sredstava. (ne smije se smetnuti s uma da je gotovo pola teritorija Republike Hrvatske u NATURI 2000).","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nIntencija ovih odredbi je na nedvosmislen način definirati prava i obveze svih sudionika u postupcima koji su predmet ovog Pravilnika. Nema razloga zašto revizor ne bi smio preuzeti podloge odmah po potpisu ugovora.\n\nPostojećim odredbama obuhvaća se uzimanje u obzir svih čimbenika, uključujući i zaštitu okoliša, ali i druge čimbenike koji, ovisno o situaciji, mogu biti brojni."]
[7,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Obuhvat revizije cestovne sigurnosti,\nČlanak 6.","Ukoliko je revizor izradio reviziju glavnog projekta, nema potrebe za revizijom infrastrukture prije puštanja u promet – to se radi na tehničkom pregledu. \nPredlaže se da revizor prije puštanja u infrastrukture u promet sudjeluje s mišljenjem ili suglasnosti u odnosu na reviziju glavnog projekta.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]
[8,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Obuhvat revizije cestovne sigurnosti,\nČlanak 6.","Predlaže se u stavku 1. brisati podstavak 3. \nObrazloženje:\nTehničkim pregledom se provjerava/utvrđuje se je li građevina izgrađena prema građevinskoj dozvoli i s kojim izmjenama i/ili dopunama, ako ih je bilo (Pravilnik o tehničkom pregledu građevine (NN 46/18, NN 98/19), članak 5., stavak (3), točka 1.), te je nepotrebno raditi reviziju tek izgrađene cestovne infrastrukture – isto je predmet tehničkog pregleda.\nPrometni znakovi i oznake moraju biti i projektirani, i izvedeni sukladno zakonima i pripadajućim normama, isto kao i stanje pločnika, te uvođenje revizije istih prije puštanja u promet predstavlja dvostruku kontrolu istog (isto se radi u sklopu tehničkog pregleda).\nS obzirom na redoslijed postupanja po izvješću o reviziji, a koje je definirano Pravilnikom o reviziji cestovne sigurnosti i osposobljavanju revizora cestovne sigurnosti, zaista nema potrebe za novom revizijom izgrađene cestovne infrastrukture u postupku prije puštanja u promet (Faza 3).\nRevizor može sudjelovati u postupku tehničkog pregleda sa mišljenjem, kao i revidenti ostalih dijelova građevine. Revizor nije sudionik u gradnji i nema ovlasti na tehničkom pregledu.\nNi jedan od ostalih revidenta ne radi dva puta reviziju glavnog projekta, pa nema potrebe ni da to radi revizor cestovne sigurnosti.\nTakođer postavlja se pitanje što u slučaju kada se ne ide na lokacijsku dozvolu onda nema faze 1., ( treba na taj način brojčano označavati faze).\nSlijedom svega navedenog mišljenja smo da bi revizija trebala ići na prometni elaborat.\nRevizija cestovne sigurnost glavnog projekta treba završiti prije podnošenja zahtjeva za izdavanje građevinske dozvole.\n\nU stavku 2 navodimo da važeće Smjernice za reviziju cestovne sigurnosti obuhvaćaju i glavne gradske ceste i druge ceste kroz naselja.\nStoga je nejasno da li se ovaj pravilnik odnosi i na te ceste ili ne.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]
[9,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Obveze u postupku revizije cestovne sigurnosti,\nČlanak 7.","Primjedba stavak (2): Ukoliko je revizor izradio reviziju glavnog projekta, nema potrebe za revizijom infrastrukture prije puštanja u promet – to se radi na tehničkom pregledu. \nPredlaže se da revizor prije puštanja u infrastrukture u promet sudjeluje s mišljenjem ili suglasnosti u odnosu na reviziju glavnog projekta.\n\nPrimjedba stavak (4): Predlaže se brisati mogućnost ponovnog razmatranje konačnih zaključaka iz prethodnih postupaka revizije u svakom trenutku.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]
[10,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Obveze u postupku revizije cestovne sigurnosti,\nČlanak 7.","U stavku 2. predlaže se izbaciti reviziju izgrađene infrastrukture prije puštanja u promet, jer se isto vrši u okviru tehničkog pregleda. Revizija izgrađene cestovne infrastrukture u postupku prije puštanja u promet (Faza 3) samo predstavlja kontrolu usvojenog od revizije glavnog projekta (Faza 2). Za isto je dovoljno mišljenje izrađivača revizije.\nOvako se pregledi dupliciraju, čime se stvaraju nepotrebni troškovi.\nU stavku 4. predlaže se izbaciti mogućnost za ponovno razmatranje konačnih zaključaka iz prethodnih postupaka revizije u svakom trenutku. \nObrazloženje:\nKonačno mišljenje, koje je obvezujuće, daje Ministarstvo – članak 3. Pravilnika o reviziji cestovne sigurnosti i osposobljavanju revizora cestovne sigurnosti, i članak 9. ovog prijedloga pravilnika.\nUkoliko su zaključci konačni, onda su konačni za sve sudionike u postupku revizije, te nema potrebe za ponovnim razmatranjem.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćeno.\n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda. \nPrihvaćaju se primjedbe vezano stavak 4. te se isti briše."]
[11,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Postupanje po izvješću o reviziji cestovne sigurnosti,\nČlanak 8.","Primjedba stavak (8): Predlaže se brisati izvješće o reviziji u postupku prije puštanja u promet. Revizor cestovne sigurnosti može u okviru tehničkog pregleda dati mišljenje kao i ostali revidenti drugih dijelova građevine.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]
[12,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Postupanje po izvješću o reviziji cestovne sigurnosti,\nČlanak 8.","Na stavak 5. i 7. Samo dokaz da je revizija cestovne sigurnosti u postupku prije puštanja u promet nepotrebna. Predlaže se brisati izvješće o reviziji cestovne sigurnosti u postupku prije puštanja u promet. Revizor cestovne sigurnosti može biti sudionik na tehničkom pregledu i može dati mišljenje kao i ostali revidenti drugih dijelova građevine, no nema potrebe za izradom novog izvješća.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]
[13,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Postupanje po izvješću o reviziji cestovne sigurnosti,\nČlanak 9.","Primjedba stavak (1): PRAVILNIKOM O REVIZIJI CESTOVNE SIGURNOSTI I OSPOSOBLJAVANJU REVIZORA CESTOVNE SIGURNOSTI (NN 16/16), određeno je da Ministarstvo daje konačno mišljenje za izvješće u bilo kojoj fazi. Predlaže se na isti način predvidjeti postupanja i u ovom pravilniku, a ne samo nakon završnog izvješća.\n\nPrimjedba: Konačno mišljenje mora obvezivati sve strane u postupku, a ne samo jednu – naručitelja.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nIzmjenama odredbi u odnosu na do sada važeći Pravilnik („Narodne Novine“ broj 16/16) želi se jasnije definirati prava i obaveze u slučaju neprihvaćanja odgovora naručitelja od strane revizora. Revizor nakon dostave konačnog izvješća Ministarstvu nema daljnjih prava i obveza."]
[14,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Postupanje po izvješću o reviziji cestovne sigurnosti,\nČlanak 9.","Na stavak 1. Predlaže se ovaj postupak izvršiti u fazi izrade revizije glavnog projekta (Faza 2), a ne kad je već sve izgrađeno. Time bi se sve neusklađenosti i nesuglasice riješile u fazi projektiranja, što je neusporedivo lakše i jeftinije rješenje nego nakon što je građevina izgrađena.\nPredlaže se odredbe uskladiti s odredbama PRAVILNIKA O REVIZIJE CESTOVNE SIGURNOSTI I OSPOSOBLJAVANJU REVIZORA CESTOVNE SIGURNOSTI (NN 16/16), gdje je Ministarstvo daje konačno mišljenje za izvješće u bilo kojoj fazi.\nPredlaže se da stavak (3) glasi: Konačno mišljenje obvezujuće je za sve strane u postupku.\nObrazloženje:\nKonačno mišljenje Ministarstva mora obvezivati sve strane a ne samo jednu.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupci iz ovog članka odnose se na sve faze izrade revizije cestovne sigurnosti, uključujući i fazu 1. i 2. u kojima se razrađuje projektna dokumentacija."]
[15,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Postupanje po izvješću o reviziji cestovne sigurnosti,\nČlanak 10.","Predlažemo izostaviti stavak (1). Obrazloženje: Sklapanje i raskidi ugovora definirani su drugim propisima, te ukoliko se ovakva formulacija zadrži, istu je potrebno ugraditi u ostalu zakonsku regulativu, primjerice u Zakon o javnoj nabavi (ZJN 2016).\n\nPrimjedba na stavak (2): Predlaže se izostaviti odredbe vezane uz razloge i način raskida ugovora, jer su sklapanje i raskidi ugovora definirani drugim zakonima, te ovakva formulacija dozvoljava raskid ugovora samo u nabrojanim slučajevima, pri čemu proizlazi da raskid nije dozvoljen u drugim slučajevima, te bi onda ovu formulaciju trebalo uvrstiti i u drugu zakonsku regulativu kojom se uređuje sklapanje i raskidi ugovora, pri čemu svakako u Zakon o javnoj nabavi.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nOve odredbe specifično uređuju situaciju opisanu stavkom 1. ovog članka.  \n\nStavak 2. ne nabraja taksativno razloge i način raskida ugovora već definira obavezu preuzimanja dostavljenih nalaza i napomena prijašnjeg revizora bez obzira na razlog raskida ugovora. \n\nOba stavka imaju za cilj osigurati neovisnost provođenja revizije."]
[16,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Postupanje po izvješću o reviziji cestovne sigurnosti,\nČlanak 10.","Predlažemo brisati stavak 1.\nObrazloženje:\nSklapanje i raskidi ugovora definirani su drugim propisima, te ukoliko se ovakva formulacija zadrži, istu je potrebno ugraditi u ostalu zakonsku regulativu, primjerice u Zakon o javnoj nabavi (ZJN 2016).\nU stavku 2. predlaže se izostaviti odredbe vezane uz razloge i način raskida ugovora, jer su sklapanje i raskidi ugovora definirani drugim zakonima, te ovakva formulacija dozvoljava raskid ugovora samo u nabrojanim slučajevima, pri čemu proizlazi da raskid nije dozvoljen u drugim slučajevima, te bi onda ovu formulaciju trebalo uvrstiti i u drugu zakonsku regulativu kojom se uređuje sklapanje i raskidi ugovora, pri čemu svakako u Zakon o javnoj nabavi.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nOve odredbe specifično uređuju situaciju opisanu stavkom 1. ovog članka.  \n\nStavak 2. ne nabraja taksativno razloge i način raskida ugovora već definira obavezu preuzimanja dostavljenih nalaza i napomena prijašnjeg revizora bez obzira na razlog raskida ugovora. \n\nOba stavka imaju za cilj osigurati neovisnost provođenja revizije."]
[17,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Obuhvat postupka procjene sigurnosti mreže TEM cesta, autocesta i primarnih cesta,\nČlanak 12.","Nije jasno da li se tim sastoji od minimalno 4 ili 5 članova – u tekstu se navodi minimalno 5, ali se nabraja 4 člana tima. Predlažemo navedeno uskladiti.","Prihvaćen","Prihvaća se. \n\nBroj članova će se uskladiti."]
[18,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Obuhvat postupka procjene sigurnosti mreže TEM cesta, autocesta i primarnih cesta,\nČlanak 12.","U stavku 2. potrebno je uključiti i ceste izvan naselja koje nemaju mogućnost izravnog prilaza na cestu, a financiraju se sredstvima Europske unije, a sukladno odredbama Zakona o cestama.\nVezano uz stavke 4. i 6. potrebno je definirati postupanje u slučaju cesta izvan naselja koje nemaju mogućnost izravnog prilaza na cestu, a financiraju se sredstvima Europske unije, s obzirom da se sukladno Zakonu o cestama, i na njih odnosi upravljanje sigurnošću cestovne infrastrukture.\nPrimjedba:\nNije jasno da li se tim sastoji od minimalno 4 ili 5 članova – u tekstu se navodi minimalno 5, ali se nabraja 4 člana tima. Predlažemo navedeno uskladiti.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nPostupak se odnosi isključivo na već izgrađene ceste iz kategorija  TEM cesta, autocesta i primarnih cesta."]
[19,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Obveze stručnih timova u postupku Procjene sigurnosti mreže TEM cesta, autocesta i primarnih cesta,\nČlanak 13.","Potrebno je definirati postupanje u slučaju cesta izvan naselja koje nemaju mogućnost izravnog prilaza na cestu, a financiraju se sredstvima Europske unije, s obzirom da se sukladno Zakonu o cestama, i na njih odnosi upravljanje sigurnošću cestovne infrastrukture.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nPostupak se odnosi isključivo na već izgrađene ceste iz kategorija  TEM cesta, autocesta i primarnih cesta."]
[20,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","V. PERIODIČNE I ZAJEDNIČKE PROVJERE SIGURNOSTI CESTA,\nČlanak 14.","U članku se malo govori o stručnim službama upravitelja cesta, a malo o upraviteljima cesta. Radi jasnoće podzakonskog akta predlaže se ujednačiti nazive.\nPrimjedba:\nPotrebno je definirati postupanje u slučaju cesta izvan naselja koje nemaju mogućnost izravnog prilaza na cestu, a financiraju se sredstvima Europske unije, s obzirom da se sukladno Zakonu o cestama, i na njih odnosi upravljanje sigurnošću cestovne infrastrukture.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćeno.\n\nPojmovi će se uskladiti.\n\nPostupak se odnosi isključivo na izgrađene ceste iz kategorija  TEM cesta, autocesta i primarnih cesta."]
[21,"Pravobranitelj za djecu RH","VI. CILJANE PROVJERE SIGURNOSTI CESTA,\nČlanak 15.","Prema podacima kojima raspolažemo, u Hrvatskoj ne postoji mehanizam sustavne, nezavisne i samostalne analize cestovnih prometnih nesreća, po uzoru na Agenciju za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, radi utvrđivanja uzroka nesreća te davanje sigurnosnih preporuka s ciljem njihovog sprječavanja u budućnosti. Ovakve analize i sigurnosne preporuke bile bi dragocjene i zasigurno bi doprinijele mogućnosti unaprjeđenja cestovne sigurnosti, imajući u vidu broj poginulih, teško i lako ozlijeđenih osoba na hrvatskim cestama svake godine, a naročito djece.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\n\nPostupci koji proizlaze iz ovog Pravilnika rezultat su međunarodne dobre prakse proaktivnog djelovanja u smjeru smanjenja broja teških prometnih nesreća i njihovih posljedica."]
[22,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Usavršavanje,\nČlanak 17.","Predlaže se kao jedan od oblika stručnog usavršavanja uvrstiti i iskustvo na izradi ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu ili reviziji cestovne sigurnosti ili ciljane provjere sigurnosti cesta.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nPostupak usavršavanja obuhvaća cjeloživotnu razmjenu iskustava i najnovije svjetske dobre prakse iz područja sigurnosti cestovne infrastrukture te kao takva ne može biti nadomješten iskustvom provođenja postupaka sukladno ustaljenoj praksi."]
[23,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Nositelj programa osposobljavanja i usavršavanja,\nČlanak 18.","Predlaže se korigirati dodatni uvjet iz stavka 4 u dijelu:\n- životopisi predavača (iskustva revizije, predaje revizor), \nu\n- životopisi predavača (iskustva revizije ili prethodnog provođenja programa osposobljavanja i usavršavanja, predaje revizor),","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[24,"Pravobranitelj za djecu RH","Nositelj programa osposobljavanja i usavršavanja,\nČlanak 18.","Uočavamo da se kroz propisivanje uvjeta za nositelja programa osposobljavanja i usavršavanja i za revizora zahtijeva samo dostava uvjerenja o nekažnjavanju, izdanog od nadležnih općinskih sudova odnosno da se protiv osobe ne vodi kazneni postupak. Smatramo da je u ovim i sličnim postupcima bitno isključiti mogućnost da u ovim poslovima sudjeluju osobe koje su primjerice pravomoćno osuđene za kazneno djelo iz domene kaznenih dijela protiv sigurnosti prometa, naročito članka 226. obijesne vožnje u cestovnom prometu i članka 227. izazivanja prometne nesreće u cestovnom prometu, što se provjerava putem potvrde Ministarstva pravosuđa i uprave da se ne nalaze u kaznenoj evidenciji.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nPrijedlog bi nametnuo dodatni administrativni teret na postupak osposobljavanja i usavršavanja revizora uz minoran stvarni utjecaj na postupak osposobljavanja i usavršavanja revizora, posebice s obzirom da se osposobljavanje i usavršavanja odnosi isključivo na provjeru elemenata cestovne infrastrukture i njene interakcije s korisnicima neposredno prije, za vrijeme događanja i nakon prometne nesreće."]
[25,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Uvjeti za predavača,\nČlanak 20.","Primjedba na stavak (1): Predlaže se korigirati dodatni uvjet iz stavka 1 na način: , uz uvjet da imaju iskustvo vezano uz provođenje ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu ili revizija cestovne sigurnosti ili prethodnog provođenja programa osposobljavanja i usavršavanja u svojstvu predavača.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[26,"IVO POLJAK","Uvjeti za predavača,\nČlanak 20.","(1)  Koliko ECTS predavači moraju imati ? ( ... naime,njihovi učenici, revizori uvjetom moraju imati 300 ECTS) \n (2) Stručno iskustvo predavača mora se nekako kvantificirati (broj stručnih radova, projekata kao i svaka potvrda mora \n  imati vrijednost izraženu brojem, a ne dojmom), \n  \n ... jesu li to npr. publicirani stručni rad prom.stručnjaka sa 10 ECTS, primjenjeni sadržaj iz stručnog  rada sa 15 ECTS  i dr..\n  \n  Potrebno je ispravno UREDITI i kvantificirati NEFORMALNI način stjecanja ECTS pridruživanjem FORMALNOM \n  bodovnom ECTS kontu određenog prom.stručnjaka, a što je ispravno i uobičajeno kao i u drugim srodnim strukama.\n\n  Radi jasnijeg prepoznavanja problema i boljih rješenja u resoru, valja pogledati i povezati moje komentare iz nedavne slabo posjećene javne rasprave o \n  Komori inženjera prometa. Izgleda da sigurnost cestovnog prometa se još uvijek bolje plasira i prati pred tv kamerama - medijima ,a manje na stručnim \n forumima i dr. relevantnim područjima.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nIskustvo predavača dokazuje se iskustvom na provođenju ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu i revizija cestovne sigurnosti."]
[27,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Ovlaštenje,\nČlanak 25.","Iz odredbe stavka (2) proizlazi da se revizorom može biti maksimalno 10 godina – 5 godina po položenom ispitu, te se može produžiti za još jedan isti rok.\nPredlaže se preformulirati da se po ispunjavanju uvjeta iz članka 17. ovlaštenje može produžiti za narednih 5 godina, ili nadodati da se ovlaštenje može produživati sve dok stručnjak ispunjava uvjete određene Zakonom i ovim pravilnikom.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nOdredbama stavka 2. ovog članka nije ograničen broj produživanja ovlaštenja."]
[28,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","Uvjeti za ovlaštenje,\nČlanak 26.","Člankom 26. stavak 1 podstavak 2. određen je uvjet za ovlaštenje revizora - završen studij (diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, tijekom kojega je osoba stekla najmanje 300 ECTS bodova, odnosno nakon završenog preddiplomskog sveučilišnog ili preddiplomskog stručnog studija) građevinske ili prometne struke.\n\nS obzirom da Ocjena utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu i Revizija cestovne sigurnosti, obuhvaćaju i geometriju ceste i njezinih dijelova (mostovi, tuneli, raskrižja), smatramo da ovlašteni revizor mora posjedovati znanja iz navedenog strukovnog područja. Stoga predlažemo dokaz posjedovanja znanja iz strukovnog područja koje se bavi određivanjem geometrije ceste i njezinih dijelova, staviti kao uvjet za izdavanje ovlaštenja revizoru.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nProjektiranje, izgradnja  i upravljanje cestovnom infrastrukturom obuhvaća cijeli niz specifičnih znanja iz specifičnih područja te nije moguće zasebno propisati iskustvo iz svakog pojedinog područja."]
[29,"Pravobranitelj za djecu RH","Uvjeti za ovlaštenje,\nČlanak 26.","Uočavamo da se kroz propisivanje uvjeta za nositelja programa osposobljavanja i usavršavanja i za revizora zahtijeva samo dostava uvjerenja o nekažnjavanju, izdanog od nadležnih općinskih sudova odnosno da se protiv osobe ne vodi kazneni postupak. Smatramo da je u ovim i sličnim postupcima bitno isključiti mogućnost da u ovim poslovima sudjeluju osobe koje su primjerice pravomoćno osuđene za kazneno djelo iz domene kaznenih dijela protiv sigurnosti prometa, naročito članka 226. obijesne vožnje u cestovnom prometu i članka 227. izazivanja prometne nesreće u cestovnom prometu, što se provjerava putem potvrde Ministarstva pravosuđa i uprave da se ne nalaze u kaznenoj evidenciji.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nPrijedlog bi nametnuo dodatni administrativni teret na postupak osposobljavanja i usavršavanja revizora uz minoran stvarni utjecaj na postupak osposobljavanja i usavršavanja revizora, posebice s obzirom da se osposobljavanje i usavršavanja odnosi isključivo na provjeru elemenata cestovne infrastrukture i njene interakcije s korisnicima neposredno prije, za vrijeme događanja i nakon prometne nesreće."]
[30,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Produljenje ovlaštenja,\nČlanak 29.","Predlaže se brisati uvjet izrade minimalno jedne ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu ili reviziji ili ciljanoj provjeri, ili kombinirati s programom usavršavanja – izrada ocjene sigurnosti ili revizije ili ciljanje provjere; ili program usavršavanja.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nIntencija propisanog uvjeta je osigurati minimalnu aktivnost ovlaštenih revizora s ciljem eliminiranja neaktivnih nositelja ovlaštenja u svrhu osiguranja kvalitete postupaka."]
[31,"Miroslav Majsec","PRAVILNIK O AKTIVNOSTIMA I POSTUPCIMA ZA POBOLJŠANJE SIGURNOSTI CESTOVNE INFRASTRUKTURE I REVIZIJI CESTOVNE SIGURNOSTI,\nXI. IZVJEŠĆE O PROMETNIM NESREĆAMA","Mišljenja sam da dostavu podataka treba urediti na drugačiji način jer postojeće nije dobro regulirano. Pravna osoba ima obvezu dostave podataka u roku od 8 dana, a da nije propisan način kako iste prikupiti. Prilikom obavljanja očevida policija ne daje podatke ophodarskoj službi, naknadnim traženjem podataka koji su potrebni za popunjavanje izvješća iz stavka 2. policija nas upućuje na Općinsko državno odvjetništvo od kojih dobivamo dogovor  daje spis sukladno članku 58. stavak 3. točki 2. Zakona o državnom odvjetništvu označen stupnjem tajnosti ograničeno do donošenja odluke povodom kaznene prijave, te nam tražene podatke ne mogu ustupiti. Kako se ovaj slučaj ponavlja mišljenja sam da treba uskladiti zakonsku regulativu na način da se pravnoj osobi koja upravlja TEM cestom mogu ustupiti traženi podaci, ili da državna tijela podatke razmjenjuju međusobno npr. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i MUP.\nMiroslav Majsec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\n\nOdređene podatke iz Izvješća o prometnim nesrećama biti će teže prikupiti, međutim Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture će u suradnji s MUP-om i DORH-om potaknuti međusobnu razmjenu podataka."]
[32,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","XI. IZVJEŠĆE O PROMETNIM NESREĆAMA,\nČlanak 33.","U stavku 2. je navedeno da izvješće o prometnoj nesreći sa smrtnom posljedicom izrađuje pravna osoba koja upravlja TEM ili primarnom cestom i dostavlja ga Ministarstvu. Trebalo bi stajati: „izrađuje MUP“ ili „izrađuje Državno odvjetništvo“ i „dostavlja ga Ministarstvu i upravitelju ceste“\nObrazloženje: pravna osoba koja upravlja cestom ne sudjeluje u očevidu niti ima pristup podacima koji se traže. Sudjeluje samo u čišćenju ceste i popravku infrastrukture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\n\nOdređene podatke iz Izvješća o prometnim nesrećama biti će teže prikupiti, međutim Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture će u suradnji s MUP-om i DORH-om će potaknuti međusobnu razmjenu podataka."]
[33,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","XI. IZVJEŠĆE O PROMETNIM NESREĆAMA,\nČlanak 33.","U stavku 2. je navedeno da izvješće o prometnoj nesreći sa smrtnom posljedicom izrađuje pravna osoba koja upravlja TEM ili primarnom cestom i dostavlja ga Ministarstvu. Trebalo bi stajati: „izrađuje MUP“ ili „izrađuje Državno odvjetništvo“ i „dostavlja ga Ministarstvu i upravitelju ceste“\nObrazloženje: pravna osoba koja upravlja cestom ne sudjeluje u očevidu niti ima pristup podacima koji se traže. Sudjeluje samo u čišćenju ceste i popravku infrastrukture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\n\nOdređene podatke iz Izvješća o prometnim nesrećama biti će teže prikupiti, međutim Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture će u suradnji s MUP-om i DORH-om će potaknuti međusobnu razmjenu podataka."]
[34,"Pravobranitelj za djecu RH","XI. IZVJEŠĆE O PROMETNIM NESREĆAMA,\nČlanak 33.","Izostaje uređenje o tome na koji se način analiziraju izvješća o prometnim nesrećama koja se dostavljaju Ministarstvu, kao i pristup objedinjenim podacima odnosno objava stanja na godišnjoj razini, naročito vezano za stradavanja djece kao ranjive skupine sudionika u prometu.\nSmatramo da bi se Izvješća o prometnim nesrećama trebala izrađivati u svakom slučaju smrtnog stradavanja djeteta i zadobivanja teških tjelesnih ozljeda.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. \n\nNavedeno nije predmet Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936 kao ni ovog Pravilnika."]
[35,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","Izrada Ocjene utjecaja na sigurnost u cestovnom prometu,\nČlanak 34.","Potrebno je definirati da li Pravilnik o reviziji cestovne sigurnosti i osposobljavanju revizora cestovne sigurnosti (NN16/16) ostaje na snazi ili se stavlja van snage.","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[36,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","PRAVILNIK O AKTIVNOSTIMA I POSTUPCIMA ZA POBOLJŠANJE SIGURNOSTI CESTOVNE INFRASTRUKTURE I REVIZIJI CESTOVNE SIGURNOSTI,\nPRILOG II.","Primjedba na 3. Kriterij: Faza prije puštanja u promet je faza tehničkog pregleda i izdavanja uporabne dozvole. Predlaže se da revizor u ovoj fazi sudjeluje s mišljenjem ili suglasnošću, a ne s cjelokupnom revizijom.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]
[37,"HRVATSKA KOMORA INŽENJERA GRAĐEVINARSTVA","PRAVILNIK O AKTIVNOSTIMA I POSTUPCIMA ZA POBOLJŠANJE SIGURNOSTI CESTOVNE INFRASTRUKTURE I REVIZIJI CESTOVNE SIGURNOSTI,\nPRILOG II.","U Prilogu II. točku 3 c) predlaže se brisati.\nObrazloženje:\nTehničkim pregledom se provjerava/utvrđuje se je li građevina izgrađena prema građevinskoj dozvoli i s kojim izmjenama i/ili dopunama, ako ih je bilo (Pravilnik o tehničkom pregledu građevine (NN 46/18, NN 98/19), članak 5., stavak (3), točka 1.), te je nepotrebno raditi reviziju tek izgrađene cestovne infrastrukture – isto je predmet tehničkog pregleda.\nPrometni znakovi i oznake moraju biti i projektirani, i izvedeni sukladno pripadajućim normama, isto kao i stanje pločnika, te uvođenje revizije istih prije puštanja u promet predstavlja dvostruku kontrolu istog (isto se radi u sklopu tehničkog pregleda).","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. \n\nPostupak Revizije cestovne sigurnosti u fazi prije puštanja u promet (terenski pregled) obveza je koja proizlazi iz Direktive 2008/96/EZ te izmjena i dopuna navedene direktive kroz Direktivu (EU) 2019/1936, a kojom se posebno provjeravaju elementi cestovne infrastrukture i njezine interakcije s korisnicima u različitim uvjetima, a koje nisu nužno obuhvaćene postupkom tehničkog pregleda."]