{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":30,"n_cols":6,"rows_kept":30,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Nacrtom konačnog prijedloga zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"GIU \"CROATIASTOČAR\" Zagreb, Ivana Šibla 9","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST, S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Poštovani,\nČlanice Croatiastočara koje se bave proizvodnjom mesnih i mliječnih proizvoda prilikom zadnje porezne reforme upozoravale su na neravnotežu stope PDV-a na mesne i mliječne proizvode u odnosu na sniženje stopa PDV-a sa 25% na 13%. \nNakon što je Vlada svojim priopćenjem objavila da će doći do smanjenja stope PDV-a na meso s 13% na 5% iz priopćenja vidi da nije predviđeno smanjenje PDV-a na mesne proizvode te na mliječne proizvode (sirevi, vrhnje i fermenti) pa će neravnoteža biti još više izražena.\nNaime, u proizvodnji mliječnih proizvoda stopa PDV-a na mlijeko kao sirovinu iznosi 5% kao i na konzumna mlijeka  čiji vrijednosni udio iznosi u ukupnoj prodaji mliječnih proizvoda oko 30%.\n Svi ostali proizvodi su na punoj stopi PDV-a a  mlijeko kao sirovina čini više od 60% troškova proizvodnje svih vrsta mliječnih proizvoda.\nJoš je složenija situacija u proizvodnji mesnih proizvoda gdje udio mesa kao sirovine čini više od 80% ukupnih troškova proizvodnje.\nSvjedoci smo kontinuiranog rasta inputa kako u primarnom sektoru proizvodnje tako i u prerađivačkoj industriji što ima za posljedicu povećanje kako veleprodajnih cijena tako i potrošačkih cijena.\nUkoliko se ne smanji stopa PDV-a na spomenute proizvede ova dva sektora prehrambene industrije ostat će u neravnopravnom položaju ne samo na domaćem tržištu nego i u odnosu na ostale članice EU gdje su stope PDV-a u odnosu na inpute i gotove proizvode uravnotežene  i  u okruženju Hrvatske su niže od 10%.\nVisoka stopa PDV-a zasigurno će smanjiti potrošnju, samim time i proizvodnju, još više će se povećati prekogranična kupnja naših potrošača što će se izrazito negativno odraziti poslovanje i konkurentnost domaće industrije kod koje su  neto marže izrazito skromne i značajno niže u odnosu na ostale članice EU.\nNe treba posebno spominjati da su i prosječne prodajne cijene spomenutih proizvoda niže u RH u odnosu na EU prosjek što je posljedica niske kupovne moći domaćih potrošača.\nIz tih razloga predlažemo da se smanje stope PDV-a na spomenute proizvode i uspostavi  ravnoteža u odnosu na stope PDV-a inputa koji imaju daleko najveći udio u ukupnim troškovima proizvodnje.\nS poštovanjem,\nBranko Bobetić\nCroatiastočar","Primljeno na znanje","Predloženo proširenje primjena snižene stope PDV-a nije obuhvaćeno paketom mjera, međutim prijedlog će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[2,"Mesna industrija RAVLIĆ d.o.o.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST, S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA","Poštovani,\nMolimo da najozbiljnije razmotrite i uvažite prijedlog Mesne industrije RAVLIĆ da se suhomesnati proizvodi (trajni i polutrajni) i smrznuto meso te svi mesni pripravci koji su sada ostali na stopi od 25% snize na stopu od 5% te tako izjednače sa stopom za svježe meso i određene mesne proizvode.\nOvo je iznimno važno, jer je samo u protekla 3 tjedna cijena svinjetine otišla gore za 25%, a u naredna 2 mjeseca očekuje rast cijena svinjetine za još 40 do 60%. Svinjetina je glavna kategorija svježeg mesa koja se konzumira u RH, kao i sirovina koju troše mesoprerađivači crvenog mesa za više od 90% svojih proizvoda. To će uz drastična poskupljenja energenata značajno utjecati na prodajnu cijenu svih suhomesnatih proizvoda i mesnih pripravaka. Najveći dio marže i dodane vrijednosti u svim mesnim industrijama je na prerađevinama kod kojih će sada neminovno doći do značajnog poskupljenja na polici, a onda posljedično i do velikog pada potražnje i proizvodnje. Ovo će značiti ogroman udar na održivnost i stabilnost našeg cjelokupnog poslovanja, što mnogi iz sektora mesne industrije neće preživjeti. Ostaviti PDV od 25% na suhomesnate proizvode (šunke, salame, kobasice, slanine i sl.) koje naši potrošači često konzumiraju, je nepravda koja je ostala od prošle porezne reforme i sada je prava prilika da se ispravi.\nŠto se smrznutog mesa tiče većina „skupih kategorija“ kao što su juneći biftek, ramsteak, svinjski file i sl. sve mesne  industrije u RH zimi nemaju kome prodati pa to meso namjenski smrzavaju na -18*C za HORECA kanal koji to od nas kupuje za vrijeme turističke sezone. Pitam se kome ćemo mi prodati tu robu ukoliko na smrznuto meso ostane stopa PDV-a od 25%. Razlika u fakturnoj cijeni je enormna, pogotovo na tim skupljim kategorijama, koja je uz sveopći rast cijena još značajnija.\nDodatni argument za ovu mjeru je i taj što državni proračun njome neće biti oštećen, jer će se zbog znatno većih prodajnih cijena (40-50%) osnovica za obračun biti puno veća, a time u ukupna suma PDV-a.\nPrijedlog\nČlanak 38, stavak 2, točke l i m Nacrta prijedloga Zakona mijenjaju se i glase:\nl) isporuku svježeg ili rashlađenog mesa, jestivih klaoničkih proizvoda, mesnih pripravaka, trajnih i polutrajnih proizvoda od: goveda, svinja, ovaca, koza, konja, magaraca, domaće peradi, kunića i zečeva,\n\nm) isporuku svježih, rashlađenih, trajnih ili polutrajnih kobasica i sličnih proizvoda od mesa, mesnih klaoničkih proizvoda ili krvi,\n\n*Dodati iz kombinirane carninske nomenklature\ncijeli broj 0202\nte riječ smrznuto za 0203, 0204, 0205 i 0206\n\nStojim na raspolaganju za svako dodatno objašnjenje naših prijedloga.\nLijep pozdrav,\nMario Ravlić\nMesna industrija RAVLIĆ d.o.o.","Primljeno na znanje","Predloženo proširenje primjena snižene stope PDV-a nije obuhvaćeno paketom mjera, međutim prijedlog će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[3,"IVO POLJAK","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST, S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Obavezno postaviti opću stopu poreza na 10%.\n    Neozbiljno je igrati se sa svakovrsnim stopama poreza.\n    Takvom\"igrom\" umanjujete vrijednost općeg spoznajnog poreznog značenja i cijelog porez.sustava koji se po inerciji \n     nepotrebno komplicira.( kompliciranjem očekivati da Vas se uvaža je pogrešno očekivanje )\n     Istom  \"igrom\" apsoultno ostavljate svekolike i svakovrsne prostore za špekulacije,a onda dograđujete sustave kontrole poreza \n     za bolji učinak poreznog sustava. (to je način koji vodi u propadanje koječega)\n     Pojednostavnite cijeli sustav, nije to \"znanost\"niti će ikada biti, nego čisto \"premještanje energije \"s jedne točke na drugu uz\n     teško uzimanje i teško davanje.\n     Jednostavniji - pošteniji način dao bi ( i Vama -  i Nama ) više,  ali za ovu spoznaju treba uvezati i srce i um . \n     ( o.p.p. autora, vidite i ovdje Vam je ovaj sc. iz srca  važan, eto pa pamet u glavu, možda ipak budemo prvaci u nečemu ) \n\n     Ako pak netko procijeni ovaj komentar neozbiljnim, to znači da još mora puno raditi po sc.elementu iz srca.\n      \n     I još nešto, zar nisu dovoljne razlike u vrsti rada, kvaliteti rada, obimu rada, okolnostima rada, načinu (tehnologiji) rada, i evo \n     \"samo\" ovdje, već  imate 5 podstopa poreza , ... a vi bi još ... POJEDNOSTAVNITE PREMJEŠTANJE ENERGIJE  kojeg \n     nazivate porezom.","Nije prihvaćen","Prijedlog da se propiše opća stopa PDV-a od 10% nije predmet ovih izmjena i dopuna. Međutim skrećemo pažnju da prema članku 97. Direktive Vijeća 2006/112/EZ, standardna odnosno opća stopa PDV-a ne smije biti niža od 15%, a Zakonom o porezu na dodanu vrijednost koji je u potpunosti usklađen s navedenom Direktivom nije moguće propisivati odredbe koje bi bile suprotne pravnoj stečevini Europske unije."]
[4,"Hrvatska ljekarnička komora","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST, S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nKONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST","Hrvatska ljekarnička komora predlaže izmjenu članka 39. stavka 1. pod b) na način da isti sada glasi:\nb) „bolnička, medicinska njega i ljekarnička skrb koja se odnosi na testiranja i cijepljenja protiv zarazih bolesti i s time usko povezane djelatnosti koje obavljaju tijela s javnim ovlastima ili koje, u uvjetima koji su u socijalnom smislu slični uvjetima koji se primjenjuju na tijela s javnim ovlastima, obavljaju bolnice, centri za liječenje ili medicinsku dijagnostiku, ljekarne i druge priznate ustanove slične prirode,“\n\nNaime, sadašnjom zakonskom odredbom oslobođena je plaćanja PDV-a bolnička i medicinska njega i s time usko povezane djelatnosti pod kojima se smatraju usluge boravka i prehrane bolesnika, smještaja roditelja uz djecu za vrijeme bolničkog liječenja na temelju uputnice za bolničko liječenje prema posebnim propisima, usluge ustanova koje obavljaju javnozdravstvenu djelatnost koje su izravno povezane s liječenjem i zdravstvenom njegom kao što je provođenje higijensko-epidemiološke zdravstvene zaštite stanovništva, usluge izdavanja i produljivanja zdravstvenih iskaznica, usluge cijepljenja, provođenje programa u vezi s izvanbolničkim liječenjem, provođenje izvnabolničke specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite i slično. \nNavedenim nisu obuhvaćene ljekarničke usluge koje se već više godina provode u ljekarni, a širenjem i trajanjem pandemije virusa COVID-19 postale su neizostavni dio ljekarničke skrbi. To je testiranje i cijepljenje protiv zaraznih bolesti. Kako će to u i budućnosti biti nedjeljivi dio ljekarničke djelatnosti govori i činjenica uvođenja nastavnog predmeta na Farmaceutskom-biokemijskom fakultetu. Kako je obavljanje ljekarničke djelatnosti dio zdravstvene zaštite propisan Zakonom o zdravstvenoj zaštiti (NN 100/18, 125/19, 133/20, 147/20, 136/21)","Nije prihvaćen","Prijedlog nije predmet izmjena. Međutim napominje se da se ljekarne, temeljem djelatnosti koju obavljaju, ne mogu smatrati drugom priznatom ustanovom slične prirode iz članka 39. stavka 1. točke b) Zakona o porezu na dodanu vrijednost te se na njih ne primjenjuje  oslobođenje od plaćanja PDV-a propisano tim člankom."]
[5,"Panturist d.d.","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","1. dodati novi stavak (2a) iza stavaka (2) s tekstom :\n„2a) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 10% na isporuke sljedećih dobara i usluga :\na) usluge prijevoza putnika i njihove prtljage u autobusnom javnom linijskom prometu“\n \nOBRAZLOŽENJE : \nU cilju povećanja interesa kao i putovanja javnim prijevozom pristupačnija cijena karte će poticati na korištenje javnog prijevoza a s time i direktno utjecati na smanjenje ispušnih plinova odnosno negativnog utjecaja na zagađenost okoliša, smanjenje zakrčenosti gradskih prometnica. A da bi se polučili navedeni efekti, potrebno je smanjiti i PDV na prijevoz putnika i prtljage. \nMogućnost snižene stupe PDV-a na prijevoz putnika i njihove prtljage iskoristile su brojne države članice EU, a sukladno članku 98. Direktivi Vijeća 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, čime države članice mogu primijeniti jednu ili dvije snižene stope sukladno definiranim kategorijama robe ili usluga iz Priloga III. direktive (tablicu snižene stope po državama članicama EU dostavljamo u nastavku teksta), iz koje je jasno vidljivo broj zemalja koje koriste tu mogućnost te su to države koje prednjače u zelenim tehnologijama i očuvanju okoliša kao i države koje imaju uređenu djelatnost i svrhu autobusnog prijevoza putnika.\n \nPopis stopa PDV-a koje se primjenjuju u zemljama EU-a (posljednji put ažuriran 1. siječnja 2021.)\n\nDržava članica   Oznaka zemlje Standardna stopa Snižena stopa Vrlo snižena stopa PDV prijevoz putnika unutar EU\nAustrija                    AT                  20                  10 / 13                  –                                 10\nBelgija                    BE                  21                    6 / 12                  –                                   6\nBugarska                    BG                  20                          9                  –                                   0\nCipar                    CY               19                   5 / 9               –                                       0\nČeška                    CZ               21                 10 / 15               –                                       0\nNjemačka            DE               19                     7                       –                                    19/7\nDanska                    DK               25                     –                       –                                      25\nEstonija                    EE                       20                     9                       –                                       0\nGrčka                    EL                       24                   6 / 13               –                                      13\nŠpanjolska            ES                       21                    10                       4                                      10\nFinska                    FI                        24                  10 / 14               –                                       0\nFrancuska            FR                       20                  5,5 / 10              2,1                                      10\nHrvatska                    HR                25                     5 / 13               –                                      25\nMađarska                    HU                27                     5 / 18               –                                       0\nIrska                           IE                        23                     9 / 13,5       4,8                                       0\nItalija                    IT                        22                     5 / 10               4                                       0\nLitva                    LT                       21                     5 / 9               –                                       0\nLuksemburg            LU                17                       8               3                                       0\nLatvija                    LV                21                   12 / 5               –                                       0\nMalta                    MT                18                    5 / 7               –                                       0\nNizozemska            NL                21                      9                       –                                       6\nPoljska                    PL                        23                    5 / 8               –                                       8\nPortugal                    PT                        23                    6 / 13               –                                       0\nRumunjska            RO                 19                     5 / 9               –                                       0\nŠvedska                    SE                   25                    6 / 12               –                                       0\nSlovenija                     SI                   22                       9,5               –                                      9,5\nSlovačka                     SK                 20                        10               –                                       0","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[6,"MARINELLA MATEJČIĆ","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Vezano uz članak 38., st 3.d:\nU kontekstu izmjene stope poreza na menstrualne potrepštine, nikako ne smije naglasak biti samo na niži porez na uloške i tampone, već i na višekratne potrepštine, uz argument da će se tako potaknuti potrošonja onih koji se još uvijek neopravdano smatraju luksuzom radi visoke početne cijene (kao što su npr. menstrualne čašice s početnom cijenom od cca 200 kuna). \n\nNadalje, kroz širenje lepeze proizvoda za održavanje menstrualne higijene na sve menstrualne potrepštine, ne samo uloške i tampone, se također promovira i ekološka održivost menstruacije kao važna komponenta borbe protiv menstrualnog siromaštva i zagađenja okoliša. \n\nUz sve navedeno, osim što je dakle nužno proširiti i jasno definirati na koje će se menstrualne potrepštine smanjiti porez (ponavljam, nužno je smanjiti ga i na druge menstrualne potrepštine izuzev jednokratnih, kao i dnevne uloške koje mnoge žene koriste radi očuvanja zdravlja uslijed zdravstvenih komplikacija).\n\nTakođer je nužno smanjiti porez na najnižu moguću stopu, koja trenutno iznosi 5 posto, kako radi doprinosu jednakosti i uklanjanja ružičastog poreza i seksističkog sustava oporezivanja, tako i radi primjera dobrih praksi iz drugih zemalja, ali i Izvješća o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena Europskog parlamenta, u kojem je jasno navedeno: \"Pristup sigurnim, pravednim i kružnim proizvodima za menstrualnu higijenu za sve\n24. apelira na države članice da potiču široku dostupnost netoksičnih i ponovno\nupotrebljivih proizvoda za menstrualnu higijenu, posebno u velikim maloprodajnim\ntrgovinama i ljekarnama u cijeloj zemlji (barem u jednakom omjeru u odnosu na\njednokratne proizvode), uz mjere za podizanje razine osviještenosti o prednostima\nponovno upotrebljivih proizvoda za menstrualnu higijenu u usporedbi s jednokratnima;\n25. ističe negativne učinke takozvanog „poreza na tampone” na rodnu ravnopravnost;\npoziva sve države članice da ukinu takozvani „porez na njegu i tampone” i u tu svrhu\niskoriste fleksibilnost uvedenu Direktivom o PDV-u i primjene izuzeće ili stopu PDV-a\nod 0 % na te osnovne proizvode;\"\nPoveznica: https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-\n9-2021-0169_HR.pdf\n\nNadalje, u ime Udruge za ljudska prava i građansku participaciju PaRiter podsjećam i na zaključke sjednice Odbora za ravnopravnost spolova Sabora RH, održane 2. lipnja 2021. godine: Nakon rasprave članice i član Odbora jednoglasno su donijeli sljedeće zaključke:\n\nOdbor za ravnopravnost spolova podržava zakonsku inicijativu za smanjivanje PDV-a na 5% na menstrualne higijenske potrepštine\n\nPoveznica: https://www.sabor.hr/radna-tijela/odbori-i-povje\nrenstva/izvjesce-odbora-za-ravnopravnost-spolova\n-s-rasprave-o-47","Primljeno na znanje","Prijedlog o oporezivanju menstrualnih potrepština sniženom stopom od 5% nije sadržan u donesenom paketu mjera. Pravilnikom o porezu na dodanu vrijednost bit će propisane detaljne odredbe o primjeni snižene stope PDV-a na menstrualne potrepštine."]
[7,"Hrvatski pčelarski savez","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Predlaže se izmjena članka 38. stavka 2. točke v) kako slijed:\n(2) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 5% na isporuke sljedećih dobara i usluga:\n„v) gnojiva i pesticide, druge agrokemijske proizvode te veterinarsko-medicinske proizvode koji se primjenjuju u pčelarstvu,“\n\nHrvatski pčelarski savez želi ukazati na neujednačenu primjenu snižene stope PDV-a kod primjene veterinarsko-medicinskih proizvoda (dalje: VMP) koji se koriste u pčelarstvu. Naime, PDV na VMP iz skupine insekticida obračunava i plaća po stopi od 13%, dok se PDV na VMP iz skupine koja se koristi u ekološkoj proizvodnji obračunava i plaća po stopi od 25% . Stoga, ujednačavanjem stope PDV na sve VMP osigurala bi se veća dopstupnost VMP pojedinom pčelaru, a samim time i veća stvarna primjena VMP, čime bi se utjecalo na smanjenje zimskih gubitaka pčelinjih zajednica i postigla bolja zaštita pčela, a što je i svrha VMP.\nSlijedom navedenog, Hrvatski pčelarski savez moli da se usklade stope PDV na VMP, na način da se smanjena stopa PDV-a od 5% primjenjuje na sve VMP koji se primjenjuju u pčelarstvu.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[8,"HGK","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Ovim člankom Nacrta predloženo je smanjenje PDV-a s 13% na 5%  samo za svježu ribu, a PDV na zamrznutu ribu i dalje ostaje 25% . Smatramo ovakvo rješenje nelogičnim iz sljedećih razloga:\n- svježa riba je ionako zbog svoje naravi nedostupna većini stanovnika Hrvatske, pogotovo u manjim sredinama,\n- za smrzavanje, kao i za čuvanje zamrznute ribe potreban je znatan utrošak energije, što u ovim vremenima rasta cijena energije istu dodatno poskupljuje ,\n- ukoliko bi se prihvatilo ovo rješenje, zamrznuta riba bi isključivo zbog razlike PDV-a bila skuplja za najmanje 20% što je smatramo neprihvatljivim. Zamrznuta riba, iako zdrava i dostupna tokom čitave godine  u svim prodajnim mjestima u RH, zbog svoje bitno veće cijene postaje nedostupna većem dijelu potrošača,\n- ako prodajemo primjerice svježu srdelu tada je kupac plaća s 5% PDV-a, a kada tu istu svježu srdelu zamrznemo i zapakiramo kako bi ista bila dostupna i u ruralnim-manjim mjestima gdje nema dostupne svježe ribe tada tu istu, sada zamrznutu srdelu kupac plaća s 25% PDV-a, odnosno najmanje 20% više, što je nelogično.\n\nSlijedom navedenog predlažemo da se PDV na zamrznutu ribu smanji s 25% na 13% i na taj način barem djelomično otkloni ova nelogičnost.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[9,"Autotrans d.d.","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","1. dodati novi stavak (2a) iza stavaka (2) s tekstom :\n„2a) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 10% na isporuke sljedećih dobara i usluga :\na) usluge prijevoza putnika i njihove prtljage u autobusnom javnom linijskom prometu“\n \nOBRAZLOŽENJE : \nU cilju povećanja interesa kao i putovanja javnim prijevozom pristupačnija cijena karte će poticati na korištenje javnog prijevoza a s time i direktno utjecati na smanjenje ispušnih plinova odnosno negativnog utjecaja na zagađenost okoliša, smanjenje zakrčenosti gradskih prometnica. A da bi se polučili navedeni efekti, potrebno je smanjiti i PDV na prijevoz putnika i prtljage. \nMogućnost snižene stupe PDV-a na prijevoz putnika i njihove prtljage iskoristile su brojne države članice EU, a sukladno članku 98. Direktivi Vijeća 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, čime države članice mogu primijeniti jednu ili dvije snižene stope sukladno definiranim kategorijama robe ili usluga iz Priloga III. direktive (tablicu snižene stope po državama članicama EU dostavljamo u nastavku teksta), iz koje je jasno vidljivo broj zemalja koje koriste tu mogućnost te su to države koje prednjače u zelenim tehnologijama i očuvanju okoliša kao i države koje imaju uređenu djelatnost i svrhu autobusnog prijevoza putnika.\nPopis stopa PDV-a koje se primjenjuju u zemljama EU-a (posljednji put ažuriran 1. siječnja 2021.)\nDržava članica Standardna stopa Snižena stopa Vrlo snižena stopa PDV prijevoz putnika unutar EU\nAustrija AT 20 10 / 13 – 10\nBelgija BE 21 6 / 12 – 6\nBugarska BG 20 9 – 0\nCipar CY 19 5 / 9 – 0\nČeška CZ 21 10 / 15 – 0\nNjemačka DE 19 7 – 19/7\nDanska DK 25 – – 25\nEstonija EE 20 9 – 0\nGrčka EL 24 6 / 13 – 13\nŠpanjolska ES 21 10 4 10\nFinska FI 24 10 / 14 – 0\nFrancuska FR 20 5,5 / 10 2,1 10\nHrvatska HR 25 5 / 13 – 25\nMađarska HU 27 5 / 18 – 0\nIrska IE 23 9 / 13,5 4,8 0\nItalija IT 22 5 / 10 4 0\nLitva LT 21 5 / 9 – 0\nLuksemburg LU 17 8 3 0\nLatvija LV 21 12 / 5 – 0\nMalta MT 18 5 / 7 – 0\nNizozemska NL 21 9 – 6\nPoljska PL 23 5 / 8 – 8\nPortugal PT 23 6 / 13 – 0\nRumunjska RO 19 5 / 9 – 0\nŠvedska SE 25 6 / 12 – 0\nSlovenija SI 22 9,5 – 9,5\nSlovačka SK 20 10 – 0","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[10,"ZELENA AKCIJA","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Vezano uz članak 38., st 3.d:\nSmatramo da je PDV na menstrualne potrepštine nužno obračunavati i plaćati po najnižoj dozvoljenoj predloženoj stopi na temelju sadašnjih propisa, odnosno stopi od 5%.\n    Važno je naglasiti kako su menstrualne potrepštine esencijalan proizvod te ih iz nužde (a ne iz luksuza) u određenom životnom razdoblju na mjesečnoj bazi koristi više od polovice stanovništva.\n    Hrvatska se mora uključiti u pokret koji pristup menstrualnim potrepštinama prepoznaje kao određeni civilizacijski standard koji u što većoj mjeri omogućava osnovni životni standard osobama koje ovise o menstrualnim potrepštinama, kako one ne bi bile dovedene u poziciju u kojoj moraju birati između kupovine hrane, plaćanja režija i najma stana, goriva i menstrualnih potrepština.\n    Inicijativu za smanjenje stope PDV-a ispod 9% prepoznala je i većina država članica EU (podaci u tablici na poveznici: https://www-statista-com.libdata2015.hilbert.edu\n/chart/18192/sales-tax-rates-on-feminine-hygiene\n-products-in-europe/?fbclid=IwAR3W1fl7vgbZzdshSS\nxtj-859lyjfBOpf3dqinupbGaC2Q6ztEv6V_LsHTc) te smatramo kako bi se njima trebala pridružiti i Hrvatska.\n\n    Također smatramo kako bi se pojam \"menstrualnih potrepština\" trebao jasno i nedvosmisleno definirati tako da obuhvaća sve jednokratne (higijenske uloške i tampone) i višekratne (menstrualne čašice, platnene uloške i upijajuće gaćice) menstrualne proizvode namijenjene za higijenu i zdravlje vagine te podržavamo komentar Hrvatske gospodarske komore koji se odnosi na tu vrstu proizvoda. Definicija koja bi obuhvatila višekratne menstrualne proizvode tako bi istovremeno pomogla u suočavanju s problemom menstrualnog siromaštva u Hrvatskoj i smanjila troškove gospodarenja otpadom u jedinicama lokalne samouprave. \n    Istraživanje o menstrualnom siromaštvu u Hrvatskoj prošle je godine provela udruga PaRiter iz Rijeke, a ono je pokazalo kako je više od trećine ispitanica (36.4 posto) primorano kupiti manje kvalitetne menstrualne potrepštine zbog njihove cijene, a više od 10 posto ispitanica je navelo da im se događa da nemaju dovoljno menstrualnih potrepština da ih mogu promijeniti kad god žele (11.9 posto), kao i da si ne mogu priuštiti menstrualne potrepštine (11.9 posto). Poveznica na istraživanje: https://pariter.hr/objavljeno-je-prvo-istrazivan\nje-o-menstrualnom-siromastvu-u-hrvatskoj/","Primljeno na znanje","Prijedlog o oporezivanju menstrualnih potrepština sniženom stopom od 5% nije sadržan u donesenom paketu mjera. Pravilnikom o porezu na dodanu vrijednost bit će propisane detaljne odredbe o primjeni snižene stope PDV-a na menstrualne potrepštine."]
[11,"LUKA KOS","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Članak 38. st. 3. točka \"d) menstrualne potrpštine\" bi se trebao brisati te u čl. 38. st. 2. unijeti točku \n\"aa) menstrualne potrepštine\".\n\nPDV na menstrualne potrepštine se mora obračunavat i plaćati po NAJNIŽOJ STOPI koja je dozvoljena \nna temelju sadašnjih propisa, odnosno stopi od 5%. \n\nMenstrualne potrepštine isključivo koristi jedna grupi ljudi i to ne zbog luksuza ili želje, već zbog NUŽDE. Hrvatska se mora uključiti u pokret koji će olakšati čim je više moguće standard ljudima i obiteljima kako isti ne bi bili dovedeni u poziciju da moraju birati između hrane/režija/najma/goriva i menstrualnih potrepština. Hrvatska bi se trebala uključiti u trend drugih država EU u kojima je stopa PDV-a na menstrualne potrepštine ispod 9% (vidi tablicu dolje):\n\n https://www-statista-com.libdata2015.hilbert.edu\n/chart/18192/sales-tax-rates-on-feminine-hygiene\n-products-in-europe/ \n\nTakođer podržavam komentar HGK-a da treba jasno i nedvosmisleno definirati pojam menstrualnih potrepština koji mora obuhvaćati sve jednokratne ili višekratne proizvode namijenjene za higijenu i zdravlje vagine.","Primljeno na znanje","Prijedlog o oporezivanju menstrualnih potrepština sniženom stopom od 5% nije sadržan u donesenom paketu mjera. Pravilnikom o porezu na dodanu vrijednost bit će propisane detaljne odredbe o primjeni snižene stope PDV-a na menstrualne potrepštine."]
[12,"HGK","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","U ime članica HGK koje obavljaju djelatnost cestovnog prijevoza putnika, predlažemo dopuniti članak 7. Nacrta  na način da se za usluge javnog cestovnog prijevoza putnika propiše snižena stopa i to u visini 13 %,  koja bi se stopa primjenjivala i na usluge prijevoza u unutarnjem prometu i prijevoza u međunarodnom prometu. \n\nNaime, porez na dodanu vrijednost obračunava se na usluge cestovnog prijevoza putnika i to u iznosu 25% bez iznimke.  Udruženje želi skrenuti pozornost na činjenicu da Republika Hrvatska ima najvišu stopu PDV-a koja se obračunava na usluge cestovnog prijevoza od svih država članica Europske unije osim Republike Mađarske koja ima višu stopu od RH, ali samo na usluge nacionalnog prijevoza. Veliki broj država članica ima nultu stopu, posebno kada se radi o prijevozu unutar Zajednice i međunarodnom prijevozu. Isto znatno smanjuje konkurentnost hrvatskih prijevoznika.\nStoga se predlaže izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost na način da se za usluge javnog cestovnog prijevoza putnika na području Republike Hrvatske i u nacionalnom i u međunarodnom prometu propiše snižena stopa PDV-a u iznosu od 13%.\n\nNadalje, želimo naglasiti da je djelatnost cestovnog prijevoza putnika jedna od najpogođenijih djelatnosti zbog pandemije koronavirusa Covid-19. Posebno naglašavamo nezavidnu situaciju prijevoznika koji obavljaju samo povremeni cestovni prijevoz putnika kojima je najviše narušena gospodarska aktivnost zbog ograničenja putovanja (turistička putovanja, izleti, ekskurzije) još od početka pandemije.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[13,"HGK","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Zajednica za deterdžente i kozmetiku moli pojašnjenje na koje se proizvode točno odnosi stavak 3. točka d) menstrualne potrepštine.\nZajednica je mišljenja kako bi u tu grupu trebali spadati i sljedeći proizvodi: menstrualne perive gaćice (TB 61082900); menstrualni perivi ulošci (TB 61082900); menstrualne čašice (TB 39249000) i dnevni ulošci (TB 96190071).","Primljeno na znanje","Pravilnikom o porezu na dodanu vrijednost bit će propisane detaljne odredbe o primjeni snižene stope PDV-a na menstrualne potrepštine."]
[14,"HGK","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Grupacija klaoničke industrije i prerade crvenog mesa HGK predlaže izmijeniti točke l) i m) u stavku 2. tako da glase:\n\"l) isporuku svježeg ili rashlađenog mesa, jestivih klaoničkih proizvoda, trajnih i polutrajnih proizvoda od: goveda, svinja, ovaca, koza, konja, magaraca, domaće peradi, kunića i zečeva,\n \nm) isporuku svježih, rashlađenih, trajnih i polutrajnih kobasica i sličnih proizvoda od mesa, mesnih klaoničkih proizvoda ili krvi,\"\n\nObrazloženje:\nGrupacija je mišljenja da se problem konkurentnosti mesne industrije, neće riješiti dok se visina PDV-a na meso i mesne prerađevine  (tarifni broj 1601  i 1602) ne izjednači sa ostalim EU zemljama, a posebice sa susjednima.\nS obzirom da velika većina stanovnika RH živi u de facto u pograničnom području (30-ak km od neke granice) od presudnog utjecaja na našu konkurentnosti ima npr. činjenica da je PDV na svježe meso u Mađarskoj 5%, u Sloveniji 8,5% i na meso i mesne prerađevine, a u Italiji 10%.  itd.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[15,"HGK","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Županijska komora Zadar predlaže u stavku 2. podstavku f) iza riječi: „koncerte,“ dodati riječi: „zabavne parkove,“,\ntako da podstavak f) glasi: \n\"f) kinoulaznice, ulaznice za koncerte, zabavne parkove, sportska događanja i kulturna događanja osim onih iz članka 39. stavka 1. točke n) ovoga Zakona,\"\n \n \nObrazloženje:\nO značaju porezne politike snižene stope PDV-a i odražavanju iste na turistički sektor i cjelokupno gospodarstvo države govore statistički podaci iz zemlje i inozemstva. Naime, snižavanje stope PDV-a na turizam i ugostiteljstvo u Hrvatskoj 2013. godine (na 10%) urodilo je najintenzivnijim porastom investicija i zapošljavanja u turizmu od hrvatske neovisnosti. \nHrvatski turizam vođen je željom stvaranja nezaboravnog i inspirirajućeg doživljaja za gosta, koji doživljaj zahtjeva mnogo više od klasičnog „sunca i mora“. U stvaranju takvog doživljaja sudjeluju mnogi akteri i elementi, od posebnosti lokaliteta i prirodnih ljepota, ponude smještaja, ljubaznog osoblja, jedinstvenog gastro svijeta, pa sve do raznih dodatnih sadržaja koji upotpunjuju boravak gosta. \nJedan od značajnijih pratećih sadržaja našeg turizma jesu zasigurno zabavni parkovi, s naglaskom na vodene (aqua) parkove. Navedeni parkovi čine značajnu atrakciju pojedine turističke destinacije, koji tijekom sezone privlače veliki broj posjetitelja te predstavljaju  motiv posjeta određenog mjesta.\nObzirom se radi o  atrakcijama na otvorenom, meteorološki uvjeti definitivno diktiraju mogućnost rada zabavnih parkova. Osim toga, sezona rada parkova ograničena je na topla razdoblja tzv. „špice sezone“ što predstavlja otprilike četvrtinu dana u kalendarskoj godini. Treći ograničavajući faktor predstavlja broj karata koje pojedini park može prodati na dnevnoj razini. Naime, iz sigurnosnih razloga te kako bi boravak gosta bio što ugodniji, bez gužvi i čekanja prilikom korištenja  atrakcija, parkovi moraju definirati maksimalan broj karata koje će biti prodane na dnevnoj razini, neovisno o eventualnoj većoj potražnji.\nSukladno svemu navedenom, jasno je da kod poslovanja zabavnih parkova ne postoji značajniji manevarski prostor u rukama poduzetnika koji bi omogućavao njihov nesmetan rast i razvoj. \nUpravo iz tog razloga priliku vidimo u smanjenju stope PDV-a (5%) na ulaznice (karte) za zabavne parkove, koje čine njihov glavni prihod. Predložena snižena stopa PDV-a primjenjuje se diljem Europske unije, u turističkim zemljama poput Austrije (10%), Belgije (6%), Cipra (5%), Češke (15%), Grčke (13%), Irske (9%), Luksemburga (3%), Nizozemske (6%), Poljske (8%), te nama susjedne Slovenije (8,5%). Temelj opisane fiskalne politike pronalazimo i u normama Europske unije, točnije u Direktivi Vijeća 2006/112/EEZ od 28. studenog 2006. godine o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, koja navodi da se snižene stope PDV‐a mogu primijeniti na prodaju ulaznica za priredbe, kazališta, cirkuse, sajmove, zabavne parkove, koncerte, muzeje, zoološke vrtove, kina, izložbe i slične kulturne priredbe i sadržaje, o čemu svaka država članica samostalno odlučuje. \nNavedeno bi uzravno utjecalo na povećanje posjećenosti i potrošnje, novo zapošljavanje radnika, kao i  obogaćivanje sadržaja turističkog odredišta. U konačnici, efekti takvog smanjenja osjetili bi se na razini cjelokupnog turističkog sektora, kao važnog generatora hrvatskog gospodarstva.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[16,"Miroslav Policki","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Nacrt članka 38., stavka 2., b) propisuje sniženu stopu PDV-a od 5% na sve vrste mlijeka, ali isključuje mliječne proizvode. Također, ni na jednom drugom mjestu se ne propisuje snižena stopa PDV-a na mliječne proizvode. Prema kojem kriteriju i s kojom svrhom mliječni proizvodi nisu uključeni u sniženu stopu PDV-a predloženu za mlijeko (5%) ili stopu od 13% u koju spadaju mnoge druge namirnice?\n\nPrema publikaciji Državnog zavoda za statistiku \"OSNOVNE KARAKTERISTIKE POTROŠNJE KUĆANSTAVA U 2019.\" (https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2020/14-\n01-02_01_2020.htm), u 2019. godini prosjek potrošnje relevantnih vrsta namirnica po članu kućanstva je sljedeći: Jogurt 11,6 kg, Sirevi svih vrsta 8,9 kg, Ostali mliječni proizvodi 7,8 kg.\n\nTakođer, stručna i znanstvena literatura govori da su mlijeko i mliječni proizvodi nutritivno vrijedne namirnice. Prema Kaić-Rak A, Antonić-Degač K, 1996., Prehrambena i biološka vrijednost fermentiranih mliječnih proizvoda, Mljekarstvo 46 (4) 285-290 (https://hrcak.srce.hr/file/139903): \"Neosporno je značenje mlijeka i mliječnih proizvoda u pravilnoj prehrani ljudi. To su općenito namirnice visoke prehrambeno-biološke vrijednosti i naročito dobri izvori kalcija, fosfora, magnezija, riboflavina, vitamina B12, B6 i visokovrijednih bjelančevina (Kaić-Rak i Antonić, 1990.).\".\n\nIz navedenog se vidi da su mliječni proizvodi nutritivno vrijedne namirnice čija je potrošnja u RH značajna, stoga za njih treba vrijediti snižena stopa PDV-a jednako kao što vrijedi za druge takve namirnice.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[17,"APP d.d.","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","1. dodati novi stavak (2a) iza stavaka (2) s tekstom :\n„2a) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 10% na isporuke sljedećih dobara i usluga :\na) usluge prijevoza putnika i njihove prtljage u autobusnom javnom linijskom prometu“\n \nOBRAZLOŽENJE : \nU cilju povećanja interesa kao i putovanja javnim prijevozom pristupačnija cijena karte će poticati na korištenje javnog prijevoza a s time i direktno utjecati na smanjenje ispušnih plinova odnosno negativnog utjecaja na zagađenost okoliša, smanjenje zakrčenosti gradskih prometnica. A da bi se polučili navedeni efekti, potrebno je smanjiti i PDV na prijevoz putnika i prtljage. \nMogućnost snižene stupe PDV-a na prijevoz putnika i njihove prtljage iskoristile su brojne države članice EU, a sukladno članku 98. Direktivi Vijeća 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, čime države članice mogu primijeniti jednu ili dvije snižene stope sukladno definiranim kategorijama robe ili usluga iz Priloga III. direktive (tablicu snižene stope po državama članicama EU dostavljamo u nastavku teksta), iz koje je jasno vidljivo broj zemalja koje koriste tu mogućnost te su to države koje prednjače u zelenim tehnologijama i očuvanju okoliša kao i države koje imaju uređenu djelatnost i svrhu autobusnog prijevoza putnika.\n \nPopis stopa PDV-a koje se primjenjuju u zemljama EU-a (posljednji put ažuriran 1. siječnja 2021.)\n\nDržava članica   Oznaka zemlje Standardna stopa Snižena stopa Vrlo snižena stopa PDV prijevoz putnika unutar EU\nAustrija                    AT                  20                  10 / 13                  –                                 10\nBelgija                    BE                  21                    6 / 12                  –                                   6\nBugarska                    BG                  20                          9                  –                                   0\nCipar                    CY               19                   5 / 9               –                                       0\nČeška                    CZ               21                 10 / 15               –                                       0\nNjemačka            DE               19                     7                       –                                    19/7\nDanska                    DK               25                     –                       –                                      25\nEstonija                    EE                       20                     9                       –                                       0\nGrčka                    EL                       24                   6 / 13               –                                      13\nŠpanjolska            ES                       21                    10                       4                                      10\nFinska                    FI                        24                  10 / 14               –                                       0\nFrancuska            FR                       20                  5,5 / 10              2,1                                      10\nHrvatska                    HR                25                     5 / 13               –                                      25\nMađarska                    HU                27                     5 / 18               –                                       0\nIrska                           IE                        23                     9 / 13,5       4,8                                       0\nItalija                    IT                        22                     5 / 10               4                                       0\nLitva                    LT                       21                     5 / 9               –                                       0\nLuksemburg            LU                17                       8               3                                       0\nLatvija                    LV                21                   12 / 5               –                                       0\nMalta                    MT                18                    5 / 7               –                                       0\nNizozemska            NL                21                      9                       –                                       6\nPoljska                    PL                        23                    5 / 8               –                                       8\nPortugal                    PT                        23                    6 / 13               –                                       0\nRumunjska            RO                 19                     5 / 9               –                                       0\nŠvedska                    SE                   25                    6 / 12               –                                       0\nSlovenija                     SI                   22                       9,5               –                                      9,5\nSlovačka                     SK                 20                        10               –                                       0","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[18,"Udruga uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Prijedlog za Članak 38. stavak 2. točka „k“ (isporuka živih životinja: goveda, svinja, ovaca, koza, konja, magaraca, domaće peradi, kunića i zečeva) U promjeni stope PDV-a iz siječnja 2019. godine (Narodne novine 1/2019, Pravilnik o izmjenama i dopunama pravilnika o porezu na dodanu vrijednost) smanjena je stopa PDV-a s 25% na 13% na promet živim životinjama kojim su obuhvaćene životinje: goveda, svinje, ovce, koze, konji, magarci, domaća perad, kunići, zečevi i riba. Tada je medonosna pčela izostavljena iako smo svi svjesni važnosti pčela u agro-eko sustavu. Udruga uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske smatra kako bi u smanjenu stopu PDV-a od 5% trebala ući i autohtona siva pčela (Apis mellifera carnica), kao što je i na promet ostale žive stoke. Naime, pčelarstvo kao sektor je proteklih godina u velikim problemima zbog velikih zimskih gubitaka pčelinjih zajednica i smanjenog prinosa meda. Smanjenje stope PDV-a na promet živim pčelama 5% sigurno bi pomogao u održivosti pčelarstva kao poljoprivredne grane. Stoga predlažemo da se u sniženu stopu PDV-a od 5% uvrsti i: Živa domaća medonosna pčela podvrste Apis mellifera carnica, iz KN oznake 0106 – pčelinje zajednice, paketni rojevi, rojevi, pčelinje matice.","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[19,"Udruga poduzetnika u hotelijerstvu Hrvatske","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","U skladu sa sustavno izrađenim i sveobuhvatnim paketom mjera za ublažavanje rasta cijena energenata koji se odnosi na kućanstva, poduzeća i poljoprivrednike predlažu se izmjene Zakona o PDV-u kojima je predviđena primjena stope od 5% na ulaznice za sportske, kulturne i ostale priredbe.\nNavedeno podržavamo kako zbog pomoći event industriji tako i zbog razloga većeg uključivanja stanovništva u sportske i ostale događaje. \nUpravo na tom tragu predlažemo da se proširi primjena stope od 5% i na dnevne ulaznice u bazene, vodene parkove i saune za vanjske posjetitelje u ugostiteljskim objektima za pružanje usluga smještaja (toplice, hoteli i slično).\nNaime, to će kao i kod sportskih događaja potaknuti hrvatske građane na veću konzumaciju navedenih sadržaja. Navedeno je posebno bitno jer su vanjski posjetitelji hrvatskih toplica većinom domaći gosti, te ovakvu mjeru možemo razmatrati kao iskorak u prevenciji i očuvanju zdravlja koje utječe na kvalitetu života ujedno rasterećujući zdravstveni sustav. \nUjedno ističemo da se, ukoliko postoji mogućnost, navedenu stopu može primijeniti i na ulaznice za sve ostale sportske sadržaje s ciljem poticanja bavljenja sportom.","Primljeno na znanje","Prijedlog će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost, uzimajući pritom u obzir mogućnosti za primjenu snižene stope PDV-a propisane Direktivom Vijeća 2006/112/EZ."]
[20,"Dražen Klisurić","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","\"d) menstrualne potrepštine\", trebaju ući u kategoriju bez PDV-a! Žene ne mogu birati hoće li imati menstruaciju (mjesečnicu) ili ne! To je porez koji je neravnopravan jer ga moraju plaćati samo žene!","Nije prihvaćen","Direktivom Vijeća 2006/112/EZ s kojom Zakon o porezu na dodanu vrijednost mora biti usklađen nije propisana mogućnost oslobođenja od plaćanja PDV-a za menstrualne potrepštine, već primjena snižene stope PDV-a."]
[21,"Hrvatski pčelarski savez","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Predlaže se izmjena članka 38. stavka 2. točke k) kako slijed:\n(2) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 5% na isporuke sljedećih dobara i usluga:\n„k) isporuku živih životinja: goveda, svinja, ovaca, koza, konja, magaraca, domaće peradi, kunića i zečeva, pčela (paketnih rojeva, pčelinjih zajednica u košnicama i matica pčela)“\n\nHrvatski pčelarski savez želi ukazati na neujednačenu primjenu snižene stope PDV-a za isporuku živih životinja, posebice u odnosu na isporuku pčela. Naime, 2019. godine smanjena je stopa PDV-a na 13% za isporuku živih životinja. Međutim, predmetnom izmjenom odnosno smanjenom stopom PDV nije obuhvaćena isporuka pčela.\nSlijedom navedenog, Hrvatski pčelarski savez moli da se usklade stope PDV na svu stoku, na način da se smanjena stopa PDV-a od 5% primjenjuje i na isporuku pčela (paketnih rojeva, pčelinjih zajednica u košnicama i matica pčela).","Primljeno na znanje","Prijedlog nije obuhvaćen paketom mjera, međutim isti će se analizirati i razmatrati prilikom budućih izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost."]
[22,"Mladen čar","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Predloženi dio teksta vezan uz izmjene stope PDV-a  na isporuke toplinske energije smatramo da nije precizno i razumljivo naveden. Naime, Zakonom o tržištu toplinske energije (NN 80/13, 14/14, 102/14, 95/15, 76/18, 86/19) definirani su pojmovi vezani uz obavljanje toplinarskih djelatnosti i isporuku toplinske energije. Isporuka toplinske energije obuhvaća isporuku energije za grijanje prostora krajnjih korisnika ali i za zagrijavanje potrošne tople vode, što je međusobno povezano  jer se isporučuje istovremeno, putem iste distribucijske mreže. Isporuka toplinske energije krajnjim kupcima obavlja se u toplinskim sustavima definiranim prethodno spomenutim zakonom, a toplinske stanice su dio sustava koji služi za prijenos toplinske energije u distribucijskoj mreži. Stoga smatramo da korišteni pojam „isporuka grijanja iz toplinskih stanica“ ne pokriva cjelokupnu i nerazdvojivu isporuku toplinske energije pa predlažemo radi otklanjanja nejasnoća u kasnijoj primjeni propisa da se koristi pojam „isporuka toplinske energije iz  toplinskih sustava“.\n\nTakođer, uz samu isporuku toplinske energije povezano se obavljaju i definirane zakonom djelatnosti opskrbe i djelatnosti kupca toplinske energije, što zapravo za krajnjeg kupca čini ukupni trošak toplinske energije. Sukladno tome predlažemo preciziranje načina obračuna PDV-a u računima za toplinsku energiju, odnosno osnovice u koju uz samu naknadu za isporučenu toplinsku energiju trebaju biti uključene i popratne naknade, što bi bilo obuhvaćeno formulacijom kao i kod isporuka električne energije „uključujući naknade vezane uz tu isporuku“.\n\nNadalje, smatramo da bi toplinska energija koja se isporučuje iz toplinskih sustava trebala biti tretirana i kao isporuke plina, kojeg kategorija krajnjih korisnika kućanstvo koristi za istu namjenu, za grijanje i zagrijavanje potrošne tople vode putem pojedinačnih kotlovnica i plinskih bojlera te stoga predlažemo da se snižena stopa PDV-a od 5 % primjenjuje i na isporuke toplinske energije, kao i plina, u periodu 01.04.2022.-31.03.2023. Na taj način osigurao bi se jednak položaj kućanstva koja su priključena na toplinske sustave i onih koji kupuju plin i koriste ga individualno za grijanje prostora i zagrijavanje potrošne tople vode.\n\nSlijedom svega navedenog prijedlog izmjene teksta bio bi:\n \n-     čl. 38. st. 3.,  g) isporuku prirodnog plina i toplinske energije iz toplinskih sustava do drugog isporučitelja ili krajnjeg korisnika, uključujući naknade vezane uz tu isporuku  \n\n-     čl. 38. st. 4. Iznimno od stavka 3. točke g) ovog članka na isporuke prirodnog plina i  toplinske energije iz toplinskih sustava do drugog isporučitelja ili krajnjeg korisnika, uključujući naknade vezane uz tu isporuku  obavljene u razdoblju od 01. travnja 2022. do 31. ožujka 2023. PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 5%.","Primljeno na znanje","Prijedlog za propisivanje primjene snižene stope PDV-a na toplinsku energiju razmotrit će se u cilju što jasnijeg propisivanja  prilikom usklađivanja odredbi Pravilnika o PDV-u s odredbama ovoga Nacrta prijedloga zakona. Nadalje ne prihvaća se prijedlog da se sniženom stopom od 5% u razdoblju od 01. travnja 2022. do 31. ožujka 2023. oporezuje i isporuka toplinske energije obzirom da ta mogućnost nije obuhvaćena paketom mjera."]
[23,"Marko Mataija","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Zašto isključivati hranu za kućne ljubimce iz primjene snižene stope PDV-a? U velikoj većini zemalja EU ta se kategorija proizvoda oporezuje sniženom stopom, dobrim dijelom i iz razloga jer kućne ljubimce postotno u velikoj mjeri posjeduju umirovljenici kojima je prehrana kućnih ljubimaca razmjerno značajan izdatak. Primjer nekoliko zemalja iz okruženja i stope PDV-a koje se primjenjuju na hranu za kućne ljubimce:\nAustria 13%\nCzech Republic 15%\nGermany 7%\nRomania 9%\nSlovenia 9,5%","Primljeno na znanje","Prijedlog da se sniženom stopom PDV-a oporezuje hrana za kućne ljubimce nije predmet ovih izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Međutim napominje se da će se u predstojećem razdoblju analizirati i razmatrati prijedlozi i inicijative usmjerene na porezna rasterećenja."]
[24,"Hrvatska ljekarnička komora","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Trenutno važećim Zakonom (čl. 38. st. 2. d) propisano je:\n„(2) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 5% na isporuke sljedećih dobara i usluga:…\nd) lijekove koji imaju odobrenje nadležnog tijela za lijekove i medicinske proizvode,…“\n\nPod nadležnim tijelom za lijekove i medicinske proizvode podrazumijeva se Agencija za lijekove i medicinske proizvode (HALMED).\nNavedena odredba nije dovoljno precizna. \nNaime, postoje lijekovi koji, sukladno Zakonu o lijekovima, ne zahtijevaju odobrenje HALMEDA. To su:\n• magistralni pripravak (Magistralni pripravak je lijek izrađen u laboratoriju ljekarne za određenog bolesnika prema receptu liječnika, prema standardnoj recepturi iz stručnih farmaceutskih priručnika ili farmakopeje - definicija u članku 3. stavak 1. točka 6. Zakona o lijekovima); \n- dio tih lijekova nalazi se na listi lijekova HZZO-a\n- u ranijem poreznom uređenju, primjenjivala se snižena stopa PDV-a\n- HALMED ne izdaje odobrenje za njihovo stavljanje u promet\n\n• galenski pripravak (Galenski pripravak je lijek izrađen u laboratoriju ljekarne ili u galenskom laboratoriju prema postupku izrade u važećoj farmakopeji ili prema standardnoj recepturi iz stručnih farmaceutskih priručnika te normama dobre prakse za galenske laboratorije - definicija u članku 3. stavak 1. točka 7. Zakona o lijekovima); \n- ne nalaze se na listi lijekova HZZO-a\n- HALMED ne izdaje odobrenje za njihovo stavljanje u promet\n\n• lijekovi koji nemaju odobrenje za stavljanje u promet u Republici Hrvatskoj, a HALMED može izdati suglasnost za unošenje ili uvoz lijeka (tzv. “interventni uvoz” - kada se radi o medicinsko opravdanoj potrebi, za nužne slučajeve pojedinačnog liječenja lijekom kojeg je na vlastitu odgovornost propisao doktor medicine ili dentalne medicine koji provodi liječenje, za istraživačke svrhe, za farmaceutska ispitivanja, neklinička ispitivanja, za slučaj elementarnih nepogoda ili drugih izvanrednih stanja);\n\n• lijekovi kojima je preneseno odobrenje za stavljanje u promet, a mogu biti u prometu još 18 mjeseci (članak 60. stavak 2. Zakona o lijekovima).\n\nSlijedom navedenog, predlažemo da odredba glasi:\n„(2) PDV se obračunava i plaća po sniženoj stopi od 5% na isporuke sljedećih dobara i usluga:…\nd) lijekove koji imaju odobrenje nadležnog tijela za lijekove i medicinske proizvode, magistralne pripravke, galenske pripravke, interventno unesene ili uvezene lijekove, i lijekove kojima je preneseno odobrenje (članak 60. stavak 2. Zakona o lijekovima).“","Nije prihvaćen","Prijedlog nije prihvaćen obzirom da se u skladu s člankom 38. stavkom 2. točkom d) Zakona o porezu na dodanu vrijednost (Narodne novine, br. 73/13, 99/13, 148/13, 153/13, 143/14, 115/16, 106/18, 121/19 i 138/20) PDV po stopi od 5% obračunava i plaća na sve lijekove (receptne i bezreceptne)."]
[25,"TEA SMODLAKA","KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST,\nČlanak 7.","Predlažem izmjenu stavka 3. točke g) ovog članka sa “g) isporuku prirodnog plina i grijanja iz toplinskih stanica” na “g) isporuku prirodnog plina do drugog isporučitelja ili krajnjeg korisnika, uključujući naknade vezane uz tu isporuku te isporuku grijanja iz toplinskih stanica”. \nObrazloženje: \n1. Isporuka prirodnog plina ima vezane troškove isporuke – fiksnu mjesečnu naknadu, ugovoreni fiksni trošak transporta kao i trošarinu za plin za poslovnu odnosno neposlovnu uporabu, a koji troškovi koreliraju sa isporukom električne energije\n2. Izmjenom točke g) prema prijedlogu gore je jasnije za isporučitelje prirodnog plina, distributere i opskrbljivače, da je cjelovita usluga isporuke plina oporeziva novom stopom sa svim vezanim naknadama isporuke prirodnog plina","Djelomično prihvaćen","Prijedlog nije prihvaćen u dijelu propisivanja da se radi o isporuci do drugog isporučitelja ili krajnjeg korisnika, obzirom da se načelno podrazumijeva da primjena snižene stope ne ovisi o tome tko je primatelj isporuke."]
[26,"IVO POLJAK","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST, S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nTEKST ODREDBI VAŽEĆEG ZAKONA KOJE SE ","POTREBNO je uskladiti sve zakonske odredbe i pravne norme sa činjenicom da je OPĆA stopa poreza 10 %.","Nije prihvaćen","Prijedlog da se propiše opća stopa PDV-a od 10% nije predmet ovih izmjena i dopuna. Međutim skrećemo pažnju da prema članku 97. Direktive Vijeća 2006/112/EZ, standardna odnosno opća stopa PDV-a ne smije biti niža od 15%, a Zakonom o porezu na dodanu vrijednost koji je u potpunosti usklađen s navedenom Direktivom nije moguće propisivati odredbe koje bi bile suprotne pravnoj stečevini Europske unije."]
[27,"IVAN DUŠAN","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DODANU VRIJEDNOST, S NACRTOM KONAČNOG PRIJEDLOGA ZAKONA,\nIZMJENJUJU","Vezano za članak 38 st. 2 točka j- navodi se \"sadnice i sjemenje\". Postoji Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (NN 110/2021) Tamo su člankom 3 točno definirani pojmovi vezano za sjeme, te bi i u ovom zakonu trebalo koristiti iste izraze. Stoga predlažem da umjesto riječi sadnice i sjemenje stoji \"sjeme i sadni materijal\" ili \"poljoprivredni reprodukcijski materijal\"","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća obzirom da za porezne svrhe ne postoji obveza propisivanja pojedinih pojmova na identičan način kao u posebnom propisu."]