{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":65,"n_cols":6,"rows_kept":65,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - PRIJEDLOG PRAVILNIKA O ODLAGALIŠTIMA OTPADA"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HGK","PRAVILNIK","Članice Zajednice za zaštitu okoliša u gospodarstvu HGK uočavaju kako se predmetnim propisom prenose odredbe direktive EU 2018/50 prema kojoj se nakon 2030. (niže) zabranjuje odlaganje otpada koji je pogodan za oporabu. Primijetili smo kako to nije izričito naveden u prijedlogu Pravilnika, a bit će vrijedna sirovina za recikliranje i druge postupke materijalne i energetske oporabe.\nČlanice predlažu jasno definiranje odgovarajućih mjera ovim Pravilnikom, a kako bi se od 2030. ograničenja za odlaganje primjenjivala na sav otpad koji je pogodan za recikliranje i druge postupke materijalne i energetske oporabe. Ta se ograničenja ne bi trebala primjenjivati u slučajevima kada se može dokazati da otpad nije pogodan za recikliranje ili drugu oporabu i da bi odlaganje dovelo do najboljeg ukupnog ishoda u pogledu okoliša u skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u Direktivi 2008/98/EZ.\nDefiniranjem takvih mjera dodatno bi se osnažila pravilna primjena svih koraka hijerarhije gospodarenja otpadom."]
[2,"EKO d.o.o. za gospodarenje otpadom Zadarske županije","PRAVILNIK","Poštovani,\nTvrtka EKO d.o.o. je u postupku izgradnje CGO Biljane Donje koji u konačnici mora ispuniti sve zakonom propisane zahtjeve što uključuje i zahtjeve za odlaganje neopasnog otpada na odlagalište neopasnog otpada nakon mehaničko biološke obrade. \nAnalizom EU direktive i usporedbom kriterija za odlaganje utvrđeno je da su zahtjevi Republike Hrvatske po predmetnom pitanju znatno viši u odnosu na druge zemlje EU. \nKako ispunjenje zahtijevanih parametara (DOC) za odlaganje neopasnog otpada na odlagalište neopasnog otpada nakon mehaničko biološke obrade otpada navedenih u Pravilniku o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada zahtjeva relativno dugi proces obrade otpada u postrojenju, čime se povećavaju značajno troškovi obrade otpada, EKO d.o.o. naručio je izradu dokumenta Analiza zakonodavnog okvira EU za odlaganje na odlagalište – indikatori organske komponente za otpad nastao nakon obrade u MBO, što je izradio Geotehnički fakultet Sveučilišta u Zagrebu. \nStoga ovim putem dostavljam prijedlog usklađenja hrvatskog zakonodavnog okvira sa uobičajenom EU praksom po pitanju zahtjeva za sadržajem organske tvari kako je dolje navedeno.\n\nTemeljem provedene analize dostupne stručne i znanstvene literature moguće je zaključiti slijedeće: \n\n• Biorazgradiva tvar koja se nalazi u otpadu može se razgraditi aerobno i anaerobno. Pri aerobnoj razgradnji nastaje CO2, dok pri anaerobnoj razgradnji nastaje CH4. U slučaju nekontrolirane anaerobne razgradnje CH4 koji se stvara doprinosi klimatskim promjenama i globalnom zagrijavanju. \n• Biorazgradiva tvar koja se nalazi u otpadu može se detektirati različitim analitičkim metodama koje se mogu podijeliti na biološke, kemijske i ostale metode.\n• Biorazgradiva organska tvar sadržana u otpadu, kako bi se spriječile emisije u okoliš, podvrgava se obradi u različitim postrojenjima. \n• Za obradu biorazgradive organske tvari u miješanom komunalnom otpadu najčešće se koristi mehaničko biološka obrada kojoj je cilj odabranim procesima smanjiti udio biorazgradive organske tvari. Najčešći oblik obrade u MBO je kompostiranje koje traje od 6-14 tjedana ovisno o uvjetima kompostiranja. \n• Što je stroži uvjet za biorazgradivom organskom tvari u otpadu (parametar za odlaganje) duže je vrijeme procesa kompostiranja. Duže vrijeme procesa kompostiranja zahtjeva veći prostor za kompostiranje, više infrastrukture (puhala, odvodnja..), više energije što znatno poskupljuje proces. \n• U Republici Hrvatskoj zahtjev za sadržajem organske tvari zadan je parametrom DOC 3.000 mg/kg s.t.\n• Ukoliko se koriste korelacije prethodno naveden ( ) tada je vidljivo da su Hrvatska i Njemačka postavile najstroži kriterij DOC u odnosu na analizirane zemlje, s tim da Njemačka ima i dodatne faktore ocjene od kojih jedan ne mora udovoljavati da bi otpad bio prihvatljiv za odlagalište. \n• Parametar koji se najviše upotrebljava za ocjenu stupnja biorazgradivosti je AT4 kojeg upotrebljava 8 zemalja, TOC i ogrijevanu vrijednost kao parametar upotrebljavaju 4 zemlje dok se ostali parametri sporadično upotrebljavaju. Većina zemalja upotrebljava 1 parametar za provjeru i ocjenu stupnja biorazgradivosti, dok Njemačka koristi čak 5 parametara, ali je dopušteno da jedan parametar odstupa od vrijednosti. U tom slučaju se smatra da su uvjeti ispunjeni.\n\nTemeljem svega navedenog, sa ciljem smanjenja trajanja procesa kompostiranja, smanjenja investicijskih troškova (za nove MBO koji će se graditi) operativnih troškova rada MBO i usklađivanja nacionalnog zakonodavstva sa zemljama EU predlaže se izmjena Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 114/15, 103/18, 56/19) u Prilogu III, točka 2.8. Podkategorija odlagališta 2. – Odlagalište za odlaganje otpada za stabiliziranu frakciju otpada nakon postupka mehaničko-biološke obrade, Kriteriji za odlaganje otpada, Granične vrijednosti parametara eluata otpada, na način da se trenutni parametar DOC (mg/kg s.t) 3000 izmjeni te da glasi: AT4 <10 mg/kg suhe tvari. \nS poštovanjem,\nDino Perović, direktor"]
[3,"ČEDOMIR TATALOVIĆ","PRAVILNIK","Južno od Karlovca, planirano je odlagalište otpada, predviđeno za dovoz otpada iz tri županije. Zadnjih desetak godina javnost se protivi lokaciji zbog potencijalne ekološke katastrofe po grad Karlovac.\nNaime, položaj pripada koranskom slivu, na koga se oslanja 90% pitke vode grada, nalazi se uzvodno.\nHidrogeološka i geofizička istraživanja na osnovu kojih je zaključeno da je lokacija povoljna je loše urađena. \nIspitivanja su obavljana samo pomoću nekoliko bušotina i to isključivo na šumskim putevima, jer je u to vrijeme na tom mjestu još postojala gusta šuma, koja je sprječavala preciznija ispitivanja. \nIspitivanja su, prema napisanom, pokazala nepropusnost tla.\nMeđutim, 3 godine kasnije, geološkim istraživanjima ovlaštene tvrtke, vrlo preciznim i detaljnim bušotinama je utvrđena poroznost tla, uz nalaze podzemnih  vodotokova koji su svi vezani uz koranski sliv. \nIz navedenog je vidljivo da postoji velika opasnost zagađenja Korane, samim tim i svih vodocrpilišta gradskog područja. Samim Općim uvjetima (prilog pravilnika) se  spominje zaštita tla i vode zbog čega je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere, dok se precizni i zadovoljavajući uvjeti elaborata zaštite, kako i što učiniti ili zabraniti,  tj. samoga ispitivanja lokacije nigdje ne preciziraju, već se uzimaju zdravo za gotovo završni zaključci angažiranih stručnjaka, koji preciznih zakonskih uputa istraživanja u stvari nemaju.\nNije normalno da naručilac radova, tj. lokalna zajednica može uzeti kod takvih stvari jednako izvješće nakon analize učinjene s tri bušotine na kvadratnom kilometru i 100 takvih bušotina.\nKod takvih stvari, šteta može biti katastrofalna, u slučaju da odlagalište nije sigurno i zagađenje dođe u dodir s vodotokovima.  Nezaustavljivo, poput havarije na atomskoj centrali."]
[4,"V-elin d.o.o.","PRAVILNIK","U članku 20,b) navodi se:\n „ Potrebna ispitivanja i analize određeni programom nadzora i kontrole iz stavka 1. ovog članka i/ili verifikaciju elektroničkog zapisa rezultata mjerenja obavlja akreditirani laboratorij.“\n\nPredlaže se da stavak glasi: \n„Potrebna ispitivanja i analize određeni programom nadzora i kontrole iz stavka 1. ovog članka u slučaju periodičkog ispitivanja mogu se vršiti kontinuiranim automatskim mjernim uređajima. Mjerni uređaj za automatsko mjerenje mora biti periodički umjeren od strane ovlaštenog tijela.“\n\nU Prilogu III, točka 2.1. navodi se:\n„– mjesečna mjerenja koncentracije CH 4 , CO 2  i O 2  u odlagališnom plinu za vrijeme rada odlagališta, a nakon zatvaranja svakih 6 mjeseci“\n\nPredlaže se da glasi:\n\n„–Mjerenje koncentracije CH 4 , CO 2  i O 2  u odlagališnom plinu za vrijeme rada odlagališta najmanje jednom mjesečno, a nakon zatvaranja najmanje svakih 6 mjeseci“\n\nU Prilogu III, točka 3.1. navodi se:\n3.1. Mjerenje parametara procjedne vode provodi se najmanje svaka tri mjeseca i obuhvaća količinu i sastav procjedne vode za vrijeme rada odlagališta, a nakon zatvaranja najmanje svakih šest mjeseci.\n\n\nObrazloženje: \nNove tehnologije omogućuju kontinuirano mjerenje plinova i kvalitete podzemnih i otpadnih voda. Sustavi za automatsko mjerenje omogućuju kontinuirano automatsko mjerenje i pohranu izmjerenih podataka, te automatsko izvješćivanje svih relevantnih tijela nadzora. \nVjerodostojnost izmjerenih podataka potvrđuje se dokazom o periodičkom umjeravanju mjernih instrumenata od strane ovlaštenog tijela.\nAutomatske mjerne stanice daju trajne i kontinuirane rezultate mjerenja plinova i kvalitete podzemnih voda, a i financijski su povoljnije od laboratorijskih mjerenja.\nOvaj način mjerenja posebno je pogodan za dugotrajno praćenje utjecaja na okoliš nakon zatvaranja deponije."]
[5,"ANT d.o.o.","a.OPĆE ODREDBE,\nČlanak 1.","Poštovani, samo bismo se htjeli nadovezati na prethodni komentar na ovom članku, a vezano uz granične vrijednosti emisija (GVE).\nS obzirom na to da se propisi često izmjenjuju, dopunjuju i usklađuju s propisima Europske unije, podrazumijeva se da pravna osoba/laboratorij zna koji su propisi primjenjivi, i za koju vrstu mjerenja (u situacijama kada takav propis postoji), te se stoga nije potrebno pozvati na pojedine druge propise u ovom Pravilniku. \nU tim situacijama koriste se GVE vrijednosti koje se odnose na specifično područje, ukoliko takve vrijednosti uopće jesu propisane.\nGranične vrijednosti za mjerenje/kontrolu sastava odlagališnih plinova ne postoje što smo obrazložili na našem komentaru vezanom uz potrebu izmjene članka 20., stavak (b)."]
[6,"ŽELJKO VARGA","a.OPĆE ODREDBE,\nČlanak 1.","Granične vrijednosti emisija u okoliš ovim prijedlogom Pravilnika zapravo nisu propisane. Prijedlog je da se za sve GVE koje fale u prijedlogu Pravilnika stavi poveznica na propis koji zapravo propisuje GVE za određenu sastavnicu (voda, zrak, tlo itd.) npr. Pravilnik o GVE otpadnih voda, Uredba o standardu kakvoće voda..."]
[7,"ANT d.o.o.","a.OPĆE ODREDBE,\nČlanak 4.","Slažemo se da je potrebno definirati sadržaj Elaborata o procjeni rizika."]
[8,"ŽELJKO VARGA","a.OPĆE ODREDBE,\nČlanak 4.","Kojim je propisom definirana izrada te obavezan sadržaj elaborata o procjeni rizika, da li je to ekvivalent elaboratu zaštite okoliša tj. studiji utjecaja na okoliš koji su definirani Zakonom o zaštiti okoliša? Ukoliko se radi o istoj stvari prijedlog je da se tako i navede."]
[9,"HGK","c.PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nČlanak 13.","Članice Zajednice za zaštitu okoliša u gospodarstvu HGK predlažu izmjenu izričaja u stavku 6. na način da glasi:\n(6) Osoba koja upravlja odlagalištem obvezna je osigurati čuvanje reprezentatitivnog uzorka u razdoblju od jedan mjesec. \nObrazloženje:\nČlanice Zajednice mišljenja su kako Odredbe DIREKTIVE VIJEĆA 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada u članku  9. propisuju sljedeću obvezu u svezi čuvanja reprezentativnih uzoraka.\n(b) operater je dužan poštovati sljedeće postupke za prihvat otpada: \n-vizualnu provjeru otpada na ulazu u odlagalište i na mjestu odlaganja, te gdje je to primjereno, provjeru sukladnosti s opisom u dokumentaciji koju podnosi posjednik otpada. U slučaju uzimanja reprezentativnih uzoraka u svrhu provedbe Priloga II., točke 3., razine 3, rezultati provedenih ispitivanja se čuvaju, a uzorkovanje vrši sukladno Prilogu II., točki 5. Ti uzorci se čuvaju najmanje mjesec dana,\nKako je razvidno iz navedene odredbe obveza čuvanja reprezentativnih uzoraka ne odnosi se na  odlagatelja (osobu koja upravlja odlagalištem).\nČuvanje uzoraka kod odlagatelja nije moguće jer se isto mora obavljati prema normi HRI CEN/TR 15310-4 koja propisuje Upute za postupke pakiranja, skladištenja, čuvanja, transporta i dostave uzoraka. Stoga smatramo da ova odredba mora propisati obvezu čuvanja uzoraka ali ne isključivo od strane osoba koje upravljaju odlagalištem već se isto mora omogućiti i kod laboratorija  akreditiranih za čuvanje uzoraka."]
[10,"HGK","c.PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nČlanak 13.","Članice Zajednice za zaštitu okoliša u gospodarstvu HGK predlažu nadopunu u stavku 5. alineja 1. na način da glasi: \n- ispitivanje otpada na ključne varijable sukladno osnovnoj...\nObrazloženje:\nČlanice Zajednice vjeruju kako je pogreškom ispušten dio koji se odnosi na ključne parametre. U osnovnoj karakterizaciji su navedeni ključni parametri koji se trebaju analizirati u određenom otpadu koji se odlaže. Osnovna karakterizacija se temelji, između ostaloga, na analizi eluata otpada koja se radi na sve pokazatelje. Provjera sukladnosti se također obavlja (od strane proizvođača otpada) na ključne pokazatelje najmanje jednom u 6 mjeseci važenja karakterizacije (ovisno o količini otpada). Smatramo da nije opravdano puta godišnje (dok je važeća osnovna karakterizacija, a time i analiza eluata) raditi ispitivanje svih parametara, već je opravdano kontrolirati ključne pokazatelje. Na način kao je utvrđeno prijedlogom Pravilnika bi se tijekom godine dana 3 puta radile analize eluata otpada (jednom proizvođač i 2 puta osoba koja upravlja odlagalištem)."]
[11,"HGK","c.PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nČlanak 13.","Članovi Grupacije održavanja čistoće HGK predlažu brisanje stavka 5. članka 13. ovog Prijedloga Pravilnika o odlagalištima otpada (dalje: Prijedlog Pravilnika).\n\nObrazloženje:\n\nČlanovi Grupacije održavanja čistoće HGK smatraju kako obveza iz članka 13. stavka 5. Prijedloga Pravilnika za osobe koje upravljaju odlagalištima, donosi nepotrebne nove troškove u poslovanju i to dva puta godišnje.\nČlankom 10. i 11. Prijedloga Pravilnika propisano je kada osoba koja upravlja odlagalištem mora imati osnovnu karakterizaciju otpada kojeg prima na odlagalište, a člankom 12. Prijedloga Pravilnika propisana je provjera sukladnosti. Slijedom navedenog, članovi Grupacije održavanja čistoće HGK, smatraju kako će se odgovarajuća provjera otpada postići kroz te odredbe, a što posljedično dovodi do zaključka da se može izostaviti odredba stavka 5. članka 13. Prijedloga Pravilnika, a koja bi u slučaju primjene i zadržavanja, donijela nepotrebne, nove troškove u poslovanju osoba koje upravljaju odlagalištima.\n\nS tim u vezi, predlaže se brisanje predloženog stavka 5. članka 13."]
[12,"Zagrebački holding d.o.o.","c.PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nČlanak 13.","Članak 13, stavak 6. Predlažemo predmetnu odredbu izmijeniti na način da glasi:\n(6) Reprezentativni uzorci čuvaju se jedan mjesec kod osobe koja upravlja odlagalištem\nOsoba koja upravlja odlagalištem obvezna je osigurati čuvanje reprezentatitivnog uzorka u razdoblju od jedan mjesec. \nObrazloženje:\nOdredbe DIREKTIVE VIJEĆA 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada u članku  9. propisuju sljedeću obvezu u svezi čuvanja reprezentativnih uzoraka.\n(b) operater je dužan poštovati sljedeće postupke za prihvat otpada: \n-vizualnu provjeru otpada na ulazu u odlagalište i na mjestu odlaganja, te gdje je to primjereno, provjeru sukladnosti s opisom u dokumentaciji koju podnosi posjednik otpada. U slučaju uzimanja reprezentativnih uzoraka u svrhu provedbe Priloga II., točke 3., razine 3, rezultati provedenih ispitivanja se čuvaju, a uzorkovanje vrši sukladno Prilogu II., točki 5. Ti uzorci se čuvaju najmanje mjesec dana,\nKako je razvidno iz navedenbe odredbe obveza čuvanja reprezentativnih uzoraka ne odnosi se na  odlagatelja (osobu koja upravlja odlagalištem).\n\nČuvanje uzoraka kod odlagatelja nije moguće jer se isto mora obavljati prema normi HRI CEN/TR 15310-4 koja propisuje Upute za postupke pakiranja, skladištenja, čuvanja, transporta i dostave uzoraka. Stoga smatramo da ova odredba mora propisati obvezu čuvanja uzoraka ali ne isključivo od strane osoba koje upravljaju odlagalištem već se isto mora omogućiti i kod laboratorija  akreditiranih za čuvanje uzoraka."]
[13,"Zagrebački holding d.o.o.","c.PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nČlanak 13.","Članak 13, stavak 5. Predlažemo predmetnu odredbu izmijeniti na način da glasi:\n(5) U okviru vizualnog pregleda osoba koja upravlja odlagalištem obvezna je osigurati prema potrebi, a najmanje jednom u šest mjeseci:\n-ispitivanje otpada na ključne varijable sukladno osnovnoj karakterizaciji koja se temelji na kemijskoj analizi i izvedbi kontrolne kemijske analize uzimanjem reprezentativnih uzoraka iz nasumično odabranog preuzetog otpada u sklopu provjere sukladnosti dostavljenog otpada.\nObrazloženje:\nVjerojatno je pogreškom ispušten dio koji se odnosi na ključne parametre. U osnovnoj karakterizaciji su navedeni ključni parametri koji se trebaju analizirati u određenom otpadu koji se odlaže. Osnovna karakterizacija se temelji, između ostaloga, na analizi eluata otpada koja se radi na sve pokazatelje. Provjera sukladnosti se također obavlja (od strane proizvođača otpada) na ključne pokazatelje najmanje jednom u 6 mjeseci važenja karakterizacije (ovisno o količini otpada). Smatramo da nije opravdano dva puta godišnje (dok je važeća osnovna karakterizacija, a time i analiza eluata) raditi ispitivanje svih parametara, već je opravdano kontrolirati ključne pokazatelje. Na način kao je utvrđeno prijedlogom Pravilnika bi se tijekom godine dana 3 puta radile analize eluata otpada (jednom proizvođač i 2 puta osoba koja upravlja odlagalištem)."]
[14,"ŽELJKO VARGA","c.PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nČlanak 14.","Stavak (B) Projektantski gledano, kakva mjesta za privremeno skladištenje su prihvatljiva? Radi li se ovdje o zasebnoj plohi s svim ovim Pravilnikom propisanim sustavima, predgotovljenom kontejneru (otvoreni i/ili zatvoreni), skladišna hala… itd. Prijedlog je da se mjesto za privremeno skladištenje dodatno definira Pravilnikom."]
[15,"HGK","d.DOZVOLA ZA ODLAGANJE OTPADA,\nČlanak 16.","Članice Zajednice za zaštitu okoliša u gospodarstvu HGK mišljenja su kako su odredbe navedene u alineji 9. ovog članka nedovoljno jasno definirane (odredbe vezanae uz pribavljanje dokaza o usklađenosti odlagališta s planom gospodarenja otpadom iz članka 109. Zakona i uvjetima iz ovoga Pravilnika).\nObrazloženje:\nČlanice Zajednice mišljenja su kako Odredbe DIREKTIVE VIJEĆA 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada u Članku 8. propisuju sljedeću obvezu državama članicama  u dijelu usklađenosti odlagališta s odgovarajućim planovima:\nDržave članice poduzimaju mjere kako bi osigurale: \n(b) usklađenje projekta odlagališta s odgovarajućim planom gospodarenja otpadom ili planovima iz članka 7. Direktive 75/442/EEZ.\nStoga članice Zajednice smatraju kako predložena odredba nejasno propisuje obvezu dostave dokaza o usklađenosti odlagališta s planom gospodarenja otpadom iz članka 109. Zakona i uvjetima iz ovoga Pravilnika. Članice predlažu uređenje ove odredbe na način da jasno propisuje o kakvom dokazu o usklađenosti s planom gospodarenja otpadom se radi te koje tijelo izdaje predmetni dokaz. Svakako je potrebno ovom odredbom propisati obvezu usklađenosti s Odlukom Ministarstva o Dinamici zatvaranja odlagališta neopasnog otpada, koja se objavljuje na mrežnoj stranici Ministarstva.\nNa kraju je potrebno jasno definirati kojim dokazom se utvrđuje usklađenost odlagališta s uvjetima iz ovoga Pravilnika."]
[16,"Zagrebački holding d.o.o.","d.DOZVOLA ZA ODLAGANJE OTPADA,\nČlanak 16.","Zahtjevu za izdavanje dozvole za obavljanje djelatnosti odlaganja otpada, uz dokumentaciju propisanu Zakonom, potrebno je priložiti sljedeće:\n- dokaz o usklađenosti odlagališta s planom gospodarenja otpadom iz članka 109. Zakona i uvjetima iz ovoga Pravilnika\n\nObrazloženje:\nOdredbe DIREKTIVE VIJEĆA 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada u Članku 8. propisuju sljedeću obvezu državama članicama  u dijelu usklađenosti odlagališta s odgovarajućim planovima:\n\nDržave članice poduzimaju mjere kako bi osigurale: \n(b) usklađenje projekta odlagališta s odgovarajućim planom gospodarenja otpadom ili planovima iz članka 7. Direktive 75/442/EEZ;\nPredložena odredba nejasno propisuje obvezu dostave dokaza o usklađenosti odlagališta s planom gospodarenja otpadom iz članka 109. Zakona i uvjetima iz ovoga Pravilnika. Molimo uređenje ove odredbe na način da jasno propisuje o kakvom dokazu o usklađenosti s planom gospodarenja otpadom se radi te koje tijelo izdaje predmetni dokaz. Svakako je potrebno ovom odredbom propisati obvezu usklađenosti s Odlukom Ministarstva o Dinamici zatvaranja odlagališta neopasnog otpada, koja se objavljuje na mrežnoj stranici Ministarstva.\nTakođer je nejasno kojim dokazom se utvrđuje usklađenost odlagališta s uvjetima iz ovoga Pravilnika."]
[17,"ŽELJKO VARGA","d.DOZVOLA ZA ODLAGANJE OTPADA,\nČlanak 16.","Vezano za ukupni kapacitet odlagališta koji je potrebno priložiti uz zahtjev za izdavanje dozvole...\nPredlaže se da se kapacitet odlagališta određuje i u m3, a ne samo u tonama. Naime, u praksi se pokazalo da kapacitet u tonama ne odražava stvarno stanje raspoloživosti kapaciteta odlagališta. Naime, tijekom vremena uslijed slijeganja i dodatne razgradnje otpada mijenja se zapreminska težina otpada (ista količina otpada zauzima manji volumen odlagališta) čime se oslobađa dodatni prostor za odlaganje. S druge strane, volumen odlagališta je jasno definirana geometrijska veličina odlagališta koja nije podložna promjenama tijekom vremena.\nDodatno, korisno bi bilo i usklađivanje s Uredbom o okolišnoj dozvoli, prema kojoj su propisane obaveze kapaciteta odlagališta također izražene u tonama, potrebna je koordinacija postupaka i dokumenata."]
[18,"ANT d.o.o.","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nČlanak 20.",{"$cut":{"chars":23329,"head":"Poštovani,\npredlažemo sljedeću izmjenu/dopunu u Pravilniku o odlagalištima otpada.\n \nU članku 20. stavak (b) (tj. stavak (2) kada se downloada dokument sa e-Savjetovanja):\n \n• zamijeniti riječi “obavljaju akreditirani laboratoriji”\n \nto jest umjesto navedenog stavka predlaže se iduće:\n\n“(b) Potrebna ispitivanja i analize određeni programom nadzora i kontrole iz stavka 1. ovoga članka i/ili verifikaciju elektroničkog zapisa rezultata mjerenja obavljaju laboratoriji ovlašteni prema posebnim propisima za pojedine parametre odnosno opremom koja se redovito umjerava prema posebnim propisima.”\nili\n“(b) Potrebna ispitivanja i analize određeni programom nadzora i kontrole iz stavka 1. ovoga članka i/ili verifikaciju elektroničkog zapisa rezultata mjerenja obavljaju laboratoriji koji ispunjavaju uvjete u skladu s odredbama propisa o ovlaštenjima za pojedine poslove odnosno opremom koja se redovito umjerava prema posebnim propisima.”\n\nNiti jedna pravna osoba registrirana u Republici Hrvatskoj ne posjeduje Potvrdu o akreditaciji za tražene parametre - primjerice, niti jedno akreditirano tijelo nema akreditirane metode za mjerenje/kontrolu sastava odlagališnih plinova (tj. ne postoje laboratoriji koji su akreditirani za sve parametre koje je potrebno mjeriti na odlagalištima, već je akreditacija primjenjiva za samo dio parametara propisanih Pravilnikom). \n________________________________________________\n________________________\nOBRAZLOŽENJE:\nU članku 20. stavak (b) uočili smo omašku kojom je propisana obveza “akreditacija (svih) laboratorija” koji provode potrebna ispitivanja i analize za različite (i sve) parametre koji su određeni programom nadzora odlagališta (Prilog III. Pravilnika ) - meteorološki parametri, odlagališni plinovi, vode itd.\n\n1. Kontrola meteoroloških parametara na odlagalištu otpada:\nDržavni hidrometeorološki zavod, sa čijih se meteoroloških postaja najčešće preuzimaju  rezultati parametara (količina oborina, temperatura, vjetar, isparavanje i vlaga) nema akreditirane metode za ispitivanje ovih parametara (već samo za umjeravanje, što ne spada pod ispitivanja niti analize), sukladno Registru akreditacija Hrvatske akreditacijske agencije. Također, određeni broj odlagališta je nabavilo svoju opremu za mjerenje ovih parametara.\nSmatramo da nije primjenjivo zahtijevati akreditaciju za ispitivanja i analize meteoroloških parametara, te nije propisano po kojim metodama bi akreditacija uopće bila moguća za ove parametre.\n\n2. Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada:\nSukladno Registru akreditacija Hrvatske akreditacijske agencije (link na tražilicu: https://akreditacija.hr/registar/ ) ne postoji pravna osoba/laboratorij (čak niti državni zavod) akreditiran za mjerenje / kontrolu sastava odlagališnih plinova. Jedine su - i pritom isključivo pojmovno, ali neprimjenjiva za ova mjerenja - srodne akreditirane metode za drugo područje, a to su “mjerenja onečišćujućih tvari u zrak iz nepokretnih izvora” (plinske turbine, kotlovi, dimnjaci u industriji i sl.), međutim, plinski bunari na odlagalištima otpada naprosto NISU definicijski nepokretni izvori niti se na njih primjenjuje takva akreditacija.\n\nIz navedenog razloga akreditacija za područje “mjerenje/ispitivanje emisije onečišćujućih tvari u zrak iz nepokretnih izvora” nije i ne može biti primjenjiva za mjerenje / kontrolu sastava odlagališnih plinova na odlagalištima otpada.\nIsto se odnosi i na ovlaštenja i akreditacije iz područja “ispitivanja kvalitete zraka” budući da se tada radi o ispitivanjima koja se provode u blizini odlagališta (ali ne na njima) i to posebnim uređajima i metodama, kao što nije riječ niti o praćenju stanja okoliša - praćenje ne znači ispitivanje/mjerenje, nego podrazumijeva obradu podataka ispitivanja/mjerenja (po posebnom propisu) za cijeli niz različitih parametara koja je provela ta ista ili druga pravna osoba, u svrhu izrade posebnih dokumenta (po opet posebnim propisima) zbog praćenja kakvoće okoliša općenito, i promjena stanja okoliša i njegovih sastavnica.\n\nSmatramo da nije primjenjivo zahtijevati akreditaciju za mjerenja mjerenje/ko"}}]
[19,"ŽELJKO VARGA","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nČlanak 20.","(a) Osoba koja upravlja odlagalištem obvezna je provoditi propisani program praćenja stanja okoliša, sukladno Prilogu III. ovoga Pravilnika."]
[20,"ŽELJKO VARGA","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nČlanak 20.","Smatram da je nadzor i kontrola zapravo zadaća inspektora zaštite okoliša. Ono što bi osoba zadužena za upravljanje odlagalištem trebala i bila obavezna provoditi je praćenje stanja okoliša jer je realno za pretpostaviti da neće imati zaposlenog stručnjaka dostatnih kvalifikacija za provođenje kontrole. Između ostalog obaveza praćenja stanja okoliša propisuje se rješenjem o prihvatljivosti zahvata za okoliš ili okolišnom dozvolom. Na taj način bi se postigla usklađenost dokumenata i postupaka koji se provode za istu stvar."]
[21,"ŽELJKO VARGA","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nZatvaranje odlagališta, održavanje i nadzor nakon zatvaranja odlagališta","Zatvaranje odlagališta, održavanje i praćenje stanja nakon zatvaranja odlagališta"]
[22,"ANT d.o.o.","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nČlanak 21.","“Praćenje” ne znači ispitivanje/mjerenje/kontrolu, nego podrazumijeva obradu podataka ispitivanja/mjerenja/kontrole (po posebnom propisu) za cijeli niz različitih parametara koja je provela ta ista ili najčešće druga pravna osoba, u svrhu izrade posebnih dokumenta (po opet posebnim propisima) zbog praćenja kakvoće okoliša općenito, i promjena stanja okoliša i njegovih sastavnica.\nVezano uz prijedlog da se na određenim dijelovima Pravilnika formulacija ”kontrola i nadzor” zamijeni riječima “praćenje stanja okoliša” ili “praćenje stanja odlagališta”, navedeno bi značilo da svaki laboratorij koji mora biti ovlašten/akreditiran po postojećem propisu za određeni parametar (za parametre za koje propisi i metode već jesu definirani), dodatno i bezrazložno mora još ispuniti i uvjete iz Zakona o zaštiti okoliša vezano uz članak 40. (Osobe ovlaštene za stručne poslove zaštite okoliša). \nTočnije, to bi značilo da laboratorij, osim uvjeta logično propisanih za svoju djelatnost - također mora ispuniti i uvjete iz Pravilnika o uvjetima za izdavanje suglasnosti pravnim osobama za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša (NN 57/2010);\ni to samo zato što bi se ovdje koristila formulacija “praćenje stanja okoliša”. U tom slučaju bi se postavilo pitanje čemu služe specifični propisi za pojedina područja (Zakon o zaštiti zraka, Zakon o vodama, itd.) kao i sam postupak ishođenja akreditacije (za one laboratorije i parametre za koje je to primjenjivo) ukoliko to i dalje nije dovoljno za obavljanje usluge.\nTakođer, u ovom Pravilniku dovoljno je jasno vidljivo da formulacija  “kontrola i nadzor” nije isto što i “inspekcijski nadzor/kontrola” niti “kontrola od strane nadležnih tijela”, za koji se podrazumijeva da će se i dalje obavljati nad odlagalištima.\nNadalje, formulacija “kontrola i nadzor” je direktan i ispravan prijevod naslova dodatka III. Direktive o odlagalištima otpada s kojim se ovaj propis usklađuje (ANNEX III CONTROL AND MONITORING PROCEDURES IN OPERATION AND AFTER-CARE PHASES)."]
[23,"ŽELJKO VARGA","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nČlanak 21.","(d) Nakon zatvaranja odlagališta osoba koja upravlja odlagalištem  odgovorna je za održavanje odlagališta sukladno obavezama iz glavnog projekta, provedbu propisanih mjera za sprječavanje štetnih utjecaja na okoliš te praćenje stanja okoliša nakon zatvaranja sukladno Prilogu III. ovoga Pravilnika.\n\n(e) Osoba koja upravlja odlagalištem obvezna je rezultate praćenja stanja okoliša dostaviti nadležnom tijelu koje je izdalo dozvolu za zatvaranje u roku 30 dana od isteka tekuće godine.\n\n(g) Osoba koja upravlja odlagalištem koje je zatvoreno obvezna je u vremenskom razdoblju utvrđenom u dozvoli iz članka 18. ovoga Pravilnika osigurati:\n– održavanje i zaštitu zatvorenog odlagališta,\n– redovite preglede stanja tijela odlagališta,\n– praćenje stanja odlagališta sukladno Prilogu III. ovoga Pravilnika i\n– izradu godišnjeg izvješća o stanju odlagališta i provedbi propisanih mjera."]
[24,"ŽELJKO VARGA","e.AKTIVNO KORIŠTENJE I ZATVARANJE ODLAGALIŠTA,\nČlanak 21.","Vezano za stavak (b) Koji akt se uzima kao mjerodavan za ispunjenje ovog uvjeta... radi li se ovdje o odluci o zatvaranju?\n\nVezano za stavak (d) navedeno je ''provedbu propisanih mjera za sprječavanje štetnih utjecaja na okoliš te kontrolu nakon zatvaranja određenim u dozvoli sukladno Prilogu III. ovoga Pravilnika'', međutim ove se mjere propisuju rješenjem kroz postupak PUO ili OPUO odnosno prilikom donošenja okolišne dozvole te ostaje pitanje o kojoj dozvoli je ovdje riječ. Nadalje, neke okolišne dozvole propisuju i dodatne mjere koje nisu sadržane u Prilogu III. Za navedenu situaciju je zatražena i dobivena uputa o postupanju nadležnog Ministarstva (351-01/21-35/49; 517-05-1-3-1-21-2) koja kaže da se dodatne mjere moraju  provoditi uz potrebno usklađenje temeljem obavijesti Ministarstvu radi odgovarajućeg postupanja. Predlažemo de se ove činjenice razmotre i uvedu u odredbu ili izbaci spominjanje nedefinirane dozvole."]
[25,"Goran Lukić","PRAVILNIK,\ng.IZRAČUN CILJEVA","Kako bi se zadovoljavanje ciljeva iz članka 54. stavka 2. Zakona o gospodarenju otpadom (NN 084/2021) točno izračunalo, potrebno je u ovaj Pravilnik uvesti rutinu provedbe određivanja sastava odloženog komunalnog otpada sukladno Metodologiji za određivanje sastava i količina komunalnog odnosno miješanog komunalnog otpada (HAOP, 2015). Kao što je slučaj i sa ostalim analizama i ispitivanjima propisanim ovim Pravilnikom, uzorkovanje otpada može raditi isključivo osoba koja je osposobljena i akreditirana prema zahtjevima norme HRN EN ISO/IEC 17025 i akreditirana za uzorkovanje otpada.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nStavkom 2. Članka 54. Zakona o gospodarenju otpadom (NN 084/2021) definirani su ciljevi koje Republika Hrvatska mora ostvariti u svrhu doprinosa kružnom gospodarstvu Europske unije. Navedeni ciljevi odnose se na udio mase otpada proizvedenog u kućanstvima i otpada iz drugih izvora čiji tokovi otpada su slični toku otpada iz kućanstva, uključujući barem papir, metal, plastiku i staklo koji se mora oporabiti recikliranjem i pripremom za ponovnu uporabu.\n\nObzirom da u Republici Hrvatskoj ne postoji sustavno praćenje sastava komunalnog otpada, nije moguće na adekvatan način izračunati i pratiti zadovoljavanje postavljenih ciljeva. S druge strane, dostupni su kvalitetni podaci o količinama izdvojeno sakupljenih vrsta otpada (npr. za papir, metal, plastiku i staklo).\n\nUvođenjem sustavnog praćenja sastava komunalnog otpada biti će osigurani podaci o ukupnim količinama i udjelima pojedinih vrsta otpada u ukupnom komunalnom otpadu, što će omogućiti kvalitetno i vjerodostojno izračunavanje i praćenje ispunjavanja ciljeva za komunalni otpad."]
[26,"Jurislav Babić","g.IZRAČUN CILJEVA,\nČlanak 23.","Kako ne bi došlo do pogrešnog tumačenja, stavak 3. članka 23. treba nadopuniti jednom riječju na način da glasi: \n„Udio biorazgradivog komunalnog otpada u komunalnom otpadu određuje se analizom biorazgradivosti komunalnog otpada ili, kad analiza nije dostupna, primjenom udjela propisanih Prilogom VI. ovoga Pravilnika.“\n\nKako bi se kvalitetno i jednoznačno odredio udio biorazgradivog komunalnog otpada u komunalnom otpadu, predlaže se da se udio biorazgradivog komunalnog otpada u komunalnom otpadu određuje provedbom analiza biorazgradivosti otpada namijenjenog odlaganju korištenjem neke od standardnih analitičkih metoda.\n\nKao što se to zahtijeva i u ostalim dijelovima ovog Pravilnika, i u ovom dijelu Pravilnika, uzorkovanje otpada i ispitivanja biorazgradivosti otpada može raditi isključivo osoba koja je osposobljena i akreditirana prema zahtjevima norme HRN EN ISO/IEC 17025 i akreditirana za odgovarajuće metode ispitivanja biorazgradivosti otpada.\n\nNavedeno obrazlažemo na sljedeći način:\nOvim Pravilnikom moraju se jasno i nedvosmisleno definirati analize komunalnog otpada na temelju kojih se određuje udio biorazgradivog komunalnog otpada u komunalnom otpadu.\nProvedbom analiza biorazgradivosti osigurava se analitičko određivanje udjela biorazgradivog komunalnog otpada u komunalnom otpadu što jamči točan i pouzdan izračun cilja iz članka 55. stavka 1. Zakona o gospodarenju otpadom."]
[27,"ANT d.o.o.","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\na.Lokacija odlagališta","Slažemo se s prethodnim komentarom da:\n“– krajnja rubna točka tijela odlagališta mora biti udaljena najmanje 500 m od građevinskih područja definiranih kategorija prema Zakonu o prostornom uređenju, za sva odlagališta izgrađena nakon 1. prosinca 2018. godine.”"]
[28,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\na.Lokacija odlagališta","– krajnja rubna točka tijela odlagališta mora biti udaljena najmanje 500 m od građevinskih područja definiranih kategorija prema Zakonu o prostornom uređenju, za sva odlagališta izgrađena nakon 1. prosinca 2018. godine."]
[29,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\na.Lokacija odlagališta","a. Lokacija odlagališta... točka 1.1. za navod 1, 2 i 4 (podzemne vode, geološki i hidrogeološki uvjeti, prirodna i kulturna baština), uputno bi bilo definirati pojam ŠIRE PODRUČJE, odnosno istom dodijeliti numeričku veličinu. Za navod 3. (rizik poplava, klizanje tla...) potrebno je proširiti formulaciju na način da se obuhvati i šire područje, a šire područje numerički definirati. Za navod 5 (središnja točka) treba provjeriti, a uzimajući u obzir veličine pojedinih odlagališta, da  ovako napisana odredba može značiti da se prvi objekti naseljenog područja mogu nalaziti i u neposrednoj blizini odlagališta (neposredno uz ogradu odlagališta). Dodatno bi predmetnu formulaciju ''naseljeno područje uključujući gradska područja gdje stalno borave ljudi'' trebalo provjeriti i uskladiti s kategorijama definiranim Zakonom o prostornom uređenju RH koji definira uvjete korištenja, zaštitu i upravljanje prostorom RH i epikontinentalnim pojasom RH kao osobito vrijednim nacionalnim dobrom.\nTočka 1.2. Na koji način i kojim postupcima se definiraju korektivne mjere?"]
[30,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n2. Kontrola vode i upravljanje procjednim vodama","Navod ''tijelo nadležno za zaštitu voda može odlučiti da se ova mjera ne primjenjuje'' je u suprotnosti s točkom 3.7. Priloga I. ovog prijedloga Pravilnika."]
[31,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n2. Kontrola vode i upravljanje procjednim vodama","2.1.Za odlagališta neopasnog i opasnog otpada potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere radi:\n– sakupljanja i pročišćavanja onečišćenih i procjednih voda odlagališta prije konačnog ispuštanja,\n– sprječavanja da površinske i/ili podzemne vode dođu u dodir s odloženim otpadom,\n- sprječavanja prodora oborinske vode u zatvoreno tijelo odlagališta."]
[32,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n2. Kontrola vode i upravljanje procjednim vodama","Navod 1. (prodiranje oborinske vode)... Za odlagalište koje se nalazi u operativnome dijelu životnog ciklusa, ovaj uvjet je tehnički neizvediv, odnosno nema dostupnog i poznatog načina na koji bi se spriječilo padanje kiše po otvorenoj plohi odlagališta osim natkrivanja čitave otvorene plohe. Što se tiče pročišćavanja takve vode... na koji način se pročišćava vode koja prodire u tijelo odlagališta? Da li je ova odredba možda trebala biti napisana u svršenom vremenu tj. vodi koja je PRODRLA u tijelo odlagališta nakon zatvaranja odlagališta pa se kao takva onečišćena pročišćava prije ispuštanja u okoliš odnosno sustav javne odvodnje."]
[33,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n3. Zaštita tla i voda","Točka 3.11. drenažni sloj >0,5m u tablici predlaže se dozvoliti ekvivalent drenažnom sloju od 0.5 m u vidu drenažnog sloja od geosintetskog materijala. Navedeni prijedlog je u skladu s člankom 8. Zakona o gradnji gdje se kao jedan od temeljnih zahtjeva za građevinu navodi „održiva uporaba prirodnih izvora“."]
[34,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n4. Odlagališni plin","Točka 4.1. Ovo je moguće samo za zatvorena odlagališta prekrivena brtvenim slojem koji je preduvjet funkcioniranja sustava za sakupljanje plina. Slijedom toga trebalo bi dodatno definirati navod ''odlagalište''.\nTočka 4.2. Ova odredba ne uzima u obzir mogućnost nedovoljnih količina plina za korisnu uporabu ili funkcioniranje aktivnog sustava otplinjavanja i baklje na saniranom odlagalištu.  Ukoliko količine plina koji će nastati nisu dovoljne za efikasno funkcioniranje ranije spomenutih aktivnih sustava, moguće je izvesti i pasivni sustav otplinjavanja. Ova odredba trebala bi i to uzeti u obzir."]
[35,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n6. Osnovna opremljenost odlagališta","Točka 6.11. Prijedlog je da se uvede obaveza izgradnje hidrantske mreže gašenja tamo gdje je to moguće (mogućnost priključka na vodoopskrbnu mrežu ili izgradnja hidrantskog sustava) i gdje postoji povećana opasnost od požara (suša klimatska područja, blizina šumskog područja, zaštićenog područja i sl.)."]
[36,"ŽELJKO VARGA","OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA OTPADA,\n6. Osnovna opremljenost odlagališta","Točka 6.8. Prijedlog je da se dodatno definira pojam ''skladišni prostor''. Da li je to posebna ploha, predgotovljeni kontejner (otvoren i/ili zatvoren), hala i sl.!?"]
[37,"Jurislav Babić","PRILOG II.,\n3. Opći postupci za ispitivanje i prihvat otpada","U navedenoj točki navodi se sljedeće „Da bi ostala na popisu otpada prihvatljivog na određenom odlagalištu, određena vrsta otpada mora se u redovnim razmacima (najmanje jednom u 6 mjeseci) podvrgavati ispitivanju na Razini 2 te zadovoljiti odgovarajuće kriterije“.\n\nObzirom da učestalost predviđena ovim prijedlogom Pravilnika ne uvažava količine otpada koje se odlažu na pojedinim odlagalištima, kako je to uvriježeno u zemljama članicama EU, predlaže se sljedeća učestalost ispitivanja na Razini 2: Ocjenjivanje sukladnosti, uz korištenje sljedećih kriterija: \n- za odlaganje do 10.000 tona otpada godišnje potrebno je provesti dva ispitivanja godišnje; \n- za odlaganje više od 10.000 tona godišnje, za svakih dodatnih započetih 4.000 tona otpada godišnje, potrebno je provesti jedno dodatno ispitivanje.\n- neovisno o ukupnim količinama otpada koje se odlažu na odlagalište, broj godišnjih ispitivanja ograničava se na 12.\n\nNavedeno obrazlažemo na sljedeći način:\nPredložena učestalost provedbe ispitivanja Razine 2 temeljena je na primjerima zemalja članica EU (Njemačka, Austrija, Češka, Slovenija, i druge) u kojima učestalost i broj ispitivanja ovisi o količinama odloženog otpada. Pa se tako npr. u Njemačkoj ispituje otpad na svakih započetih 2.000 t otpada bez ograničenja u broju godišnjih ispitivanja. Nadalje, primjerice u Češkoj se već iznad 5.000 t otpada godišnje provodi 12 ispitivanja."]
[38,"Hrvatska udruga za gospodarenje otpadom","PRAVILNIK,\nOSNOVNI KRITERIJI ZA PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE","5.1.2. Osnovni načini i metode izrade karakterizacije otpada: \ndodati: parametri navedeni u osnovnoj karakterizaciji moraju sadržavati izmjereni raspon od minimalno tri uzorka te prikazanu srednju vrijednost: \nObrazloženje: obzirom na to da se osnovna karakterizacija u pravilu radi jednom godišnje za otpad kojem se sastav ne mijenja, a kako se radi o otpadu koji je heterogen i većih količina (npr. biostabilizirani otpad nakon obrade u MBO), nužno je provesti više analiza kako bi se dobio raspon mogućih vrijednosti u slučaju provjere kroz ocjenu sukladnosti.\n5.3.8. Potkagorija odlagališta - Odlagalište pretežito organskog otpada: \nPredlaže se izmjena granične vrijednosti parametara eluata otpada, na način da se trenutni parametar DOC (mg/kg s.t) 3000 izmjeni te da glasi: AT4 <10 mg/kg suhe tvari.\nPredlaže se da se parametar RDRI**** ukloni jer se odnosi na kruta oporabljena goriva koja nisu relevantna za odlaganje. \nObrazloženje: Većina EU prakse u ovom području koristi se AT4 parametrom kao relevantnom u definiranju sadržaja organske tvari koja se odlaže na odlagalište neopasnog otpada."]
[39,"Jurislav Babić","OSNOVNI KRITERIJI ZA PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTE,\nKRITERIJI KOJE OTPAD MORA ISPUNJAVATI ZA PRIHVAT NA RAZLIČITE KATEGORIJIE ODLAGALIŠTA ","Točka 5.3.8. Potkategorija odlagališta – Odlagalište pretežito organskog otpada:\nKao što je propisano i u većem broju zemalja EU, potrebno je uvesti parametre biološke stabilnosti kao kriterije za odlaganje otpada. Predlaže se uvođenje sljedećih parametara biološke stabilnosti: AT4 (parametar aerobne biološke stabilnosti) i GS21 (parametar anaerobne biološke stabilnosti) sa sljedećim graničnim vrijednostima: AT4 < 10 mg/kg suhe tvari, GS21 < 20 NL/kg suhe tvari.\n\nNavedeno obrazlažemo na sljedeći način:\nParametri biološke stabilnosti AT4 i GS21 uobičajeni su parametri koji se koriste kao kriteriji za odlaganje otpada u većem broju zemalja EU (Njemačka, Austrija, Slovenija, Češka, Poljska i druge), odnosno u državama s uspostavljenim kvalitetnim sustavima gospodarenja otpadom. \n\nPregledom zakonske regulative zemalja EU, vidljivo je kako je prilikom propisivanja kriterija za odlaganje u obzir uzeta činjenica da je tijekom obrade otpada moguće koristiti različite tehnologije biološke obrade. Stoga je i logično da su u navedenim zemljama EU propisana dva parametra stabilnosti, odnosno AT4 (aerobna obrada) te GS21 ili GB21 (anaerobna obrada). \n\nPredložene granične vrijednosti navedenih parametara preuzete su iz Pravilnika navedenih zemalja, pri čemu nisu predloženi najstroži kriteriji.\n\nSmatramo da se parametar RDRI mora i dalje primjenjivati kao kriterij za odlaganje otpada jer bi se u protivnom mogao onemogućiti rad postojećim Centrima za gospodarenje otpadom (CGO) u RH, koji kao tehnologiju biološke obrade koriste biosušenje uz naknadnu obradu u bioreaktorskom odlagalištu. U tom slučaju isti neće biti u mogućnosti zadovoljiti nove kriterije za odlaganje.\n\nU tablici Graničnih vrijednosti parametara eluata otpada naveden je parametar RDRI koji nije parametar eluata. Predlažemo da se izrade dvije tablice, jedna sa graničnim vrijednostima parametara eluata otpada te druga u kojoj će biti propisne granične vrijednosti parametara biološke stabilnosti otpada."]
[40,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\na.Kontrola meteoroloških parametara na odlagalištu otpada","a. Praćenje relevantnih meteoroloških parametara \n\nObrazloženje: Obzirom da se u točci 1.1. dozvoljava prikupljanje parametra s najbliže meteorološke stanice, isti ne mogu biti ''na odlagalištu otpada'' kao što to navodi naslov."]
[41,"ANT d.o.o.","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","Poštovani,\n\npredlažemo sljedeću izmjenu/dopunu u Pravilniku o odlagalištima otpada.\n \nU Prilogu III, točka 2. Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada, točka 2.1. Mjerenja koncentracije odlagališnih plinova u zrak obuhvaćaju:\n \nzamijeniti “ - mjerenje ostalih odlagališnih plinova (H 2 S i H 2 ) provodi se ovisno o sastavu odloženog otpada ili ako je to propisano u dozvoli za obavljanje djelatnosti odlaganja otpada.”\n \nto jest umjesto navedenog stavka predlaže se iduće:\n“– mjerenje H2S i H2 te ostalih odlagališnih plinova provodi se ovisno o sastavu odloženog otpada ili ako je to propisano u dozvoli za obavljanje djelatnosti odlaganja otpada.”\n\nOBRAZLOŽENJE:\nPotreba mjerenja i specifičnih parametara a ne samo CH4, CO2, O2, H2S i H2 (uzevši u obzir različit sastav odloženog otpada koji može stvarati i druge plinove) navedena je i u Direktivi (pročišćeni tekst) s kojom se ovaj Pravilnik usklađuje; Consolidated text: Council Directive 1999/31/EC of 26 April 1999 on the landfill of waste \n“ANNEX III. \n3. Emission data: water, leachate and gas control\n2.4. Potential gas emissions and atmospheric pressure (4) (CH4, CO2, O2, H2S, H2 etc.)”\nposebice u dijelu “etc.” (prijevod: itd.) koji je naveden NAKON pobrojanih uobičajenih plinova (CH4, CO2, O2, H2S, H2), te:\n“(5)   CH4, CO2, O2, regularly, other gases as required, according to the composition of the waste deposited, with a view to reflecting its leaching properties. “ \nposebice u dijelu  “according to the composition of the waste deposited,” (prijevod:  druge odlagališne plinove kako se zahtjeva u skladu sa sastavom odloženog otpada)\nTo doslovce znači da i Direktiva predviđa kontrolu sastava odlagališnih plinova koji mogu biti i znatno raznolikiji od “uobičajenih” (CH4, CO2, O2, H2S, H2).\n\nDetaljno obrazloženje vezano uz ovu tematiku prikazali smo na našem komentaru vezanom uz potrebu izmjene članka 20., stavak (b) te vjerujemo da će biti od dodatne pomoći."]
[42,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","Nedostaje praćenje emisije odlagališnog plina tj. ostatnih emisija s odlagališta, a poveznih s emisijom tvari (krutih ili plinovitih) prilikom spaljivanja odlagališnog plina na plinskoj baklji, time je predloženo praćenje stanja nepotpuno. Također, ne postoji propis RH koji obrađuje navedenu tematiku, stoga je prijedlog da se praćenje emisija ovih tvari uvrsti u ovaj Pravilnik. Nedostatak pravila na ovome području već godinama proizvodi probleme Ministarstvu u postupcima donošenja okolišne dozvole."]
[43,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","Točka 2.5. Na koju se koncentraciju odlagališnih plinova ova odredba odnosi tj. da li se odredba odnosi na koncentraciju odlagališnih plinova prije neutralizacije (biofilter ili spaljivanje) ili nakon emisije u okoliš?"]
[44,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","Točka 2.3. Prijedlog je definirati pojam ''redovito'' ili barem navesti propis temeljem kojeg se isto određuje."]
[45,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","– mjesečna mjerenja koncentracije CH4 , CO2  i O2  u odlagališnom plinu za vrijeme rada odlagališta, a nakon zatvaranja odlagališta koncentracije navedenih plinova u okolišu odlagališta na mjestima definiranim točkom 2.2. svakih 6 mjeseci, a"]
[46,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","Točka 2.1. navod 1. bi u obzir trebao uzeti i zatvorena odlagališta s pasivnim sustavom otplinjavanja i biofilterima. To konkretno znači da je na takvim odlagalištima nemoguće mjeriti koncentracije u odlagališnom plinu jer se isti neutralizira kroz prolazak preko biofiltera, a s obzirom da se mjerno mjesto nalazi iza spomenutog biofiltera. Dakle u tome slučaju je moguće pratiti samo koncentracije navedenih plinova u zraku na odlagalištu na mjestima definiranim točkom 2.2."]
[47,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","U Pravilniku bi zapravo svugdje trebalo umjesto kontrole stajati PRAĆENJE. Obveza operatera odlagališta je provoditi praćenje stanja  okoliša kako je to propisano Okolišnom dozvolom ili drugim Rješenjem iz domene zaštite okoliša. KONTROLA nakon dostavljanog Izvješća iz članka 21. Pravilnika o provedbi praćenja stanja okoliša, obveza je nadležnog tijela kojem je spomenuto Izvješće dostavljeno (inspektorat, Ministarstvo ili druga županijska tijela).\nDodatno, na taj bi se način obveze iz pravilnika povezale s praćenjem stanja okoliša koji se propisuje u postupku OPUO, PUO i ishođenja okolišne dozvole, a sve sukladno Zakonu o zaštiti okoliša i/ili Uredbi o okolišnoj dozvoli."]
[48,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n2.Kontrola odlagališnog plina na odlagalištu otpada","2. Praćenje koncentracija odlagališnog plina na odlagalištu otpada"]
[49,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n3.Kontrola emisija tvari u procjedne i površinske vode, kontrola oborinske vode na odlagalištu otpada","Točka 3.12. Nije jasno zbog čega se zahtijeva mjerenje parametara oborinske vode iz nadstrešnice s obzirom da je riječ o čistoj oborinskoj vodi koja nije bila u kontaktu s otpadom. Nadalje, za ispuštanje oborinskih voda sukladno članku 166. Zakona o vodama ne izdaje se vodopravna dozvola. Iz navedenog proizlazi da bi ovu odredbu trebalo drugačije formulirati."]
[50,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n3.Kontrola emisija tvari u procjedne i površinske vode, kontrola oborinske vode na odlagalištu otpada","Učestalost uzorkovanja TABLICA... stavka 2.1. i 2.2. Prijedlog je da se kod naknadnog održavanja nakon zatvaranja navede sljedeće: ''svakih 6 mjeseci do trenutka nestanka iste, što se dokazuje izvedenim mjerenjem u kojem nije zabilježena procjedna voda u prethodna 2 mjerenja odnosno godinu dana''."]
[51,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n3.Kontrola emisija tvari u procjedne i površinske vode, kontrola oborinske vode na odlagalištu otpada","Točka 3.7. Prijedlog je da se numerički odredi pojam ''neposredne blizine''"]
[52,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n3.Kontrola emisija tvari u procjedne i površinske vode, kontrola oborinske vode na odlagalištu otpada","3. Praćenje parametara procjedne i oborinske vode te emisija u površinske vode na odlagalištu otpada"]
[53,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Zadnji odlomak je potpuno nejasan te predlažem da se dodatno obrazloži/definira kroz odredbe."]
[54,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","U predzadnjem odlomku spominje se značajna promjena u kvaliteti vode, pojam ''značajno'' potrebno je kvantificirati, jer u protivnom ''značajno'' predstavlja vrlo subjektivan pojam. Nadalje, spominje se kako se kritična razina propisuje u dozvoli... o kojoj dozvoli je ovdje riječ ako se radi o saniranom odlagalištu?"]
[55,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Točka 4.6.\nČime je propisan spomenuti plan?"]
[56,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Točka 4.5.\nZa mjerno mjesto u pravcu pritjecanja vode utjecaja odlagališta ne bi trebalo biti,  odnosno to mjerno mjesto služi kao kontrolno mjesto za usporedbu rezultata analize parametara mjernih mjesta u pravcu otjecanja vode. Prijedlog je naglasiti to u odredbi! Na ovaj način odredba jednako zbunjuje i operatere odlagališta i inspektore."]
[57,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Točka 4.3.\nRadi li se ovdje o povećanju ili smanjenju razine, uputno bi bilo definirati."]
[58,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Točka 4.2.\nPrijedlog je napraviti jasnu distinkciju, a s obzirom na lokaciju odlagališta,sve ovisno o geološkoj podlozi i hidrogeološkim uvjetima (posebno značajna dubina podzemne vode). Ako odredba ostane napisana na ovaj način, ostaje nejasno kako izvesti mjerenja na lokacijama saniranih ili nesaniranih odlagalište (primjerice u priobalnom području), gdje se podzemna voda nalazi ponekad i na nekoliko stotina metara dubine."]
[59,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Tablica pod točkom 4.1., fusnota 2.\nO kojoj dozvoli je ovdje riječ ako se radi o saniranom odlagalištu?"]
[60,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Tablica pod točkom 4.1., fusnota 2.\nČime je definirana kritična razina?\nTko propisuje korektivne mjere i u kojem postupku?"]
[61,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Tablica pod točkom 4.1., fusnota 1. \nNa koji način se definira povećanje učestalosti promjene razine podzemne vode? I na koju promjenu se misli, da li je ovdje riječ o smanjenju ili povećanju razine vode jer i jedno i drugo je promjena."]
[62,"ŽELJKO VARGA","POSTUPCI KONTROLE I NADZORA TIJEKOM AKTIVNOG KORIŠTENJA I NAKNADNOG ODRŽAVANJA ODLAGALIŠTA,\n4.Kontrola podzemne vode na odlagalištu otpada","Točka 4.1. vezano za određivanje parametara, očekivani  sastav i kvalitetu podzemlja postavlja se sljedeće pitanje: na koji način, tko i u kojem postupku određuje i definira sve ranije navedeno?"]