{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":152,"n_cols":6,"rows_kept":152,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o sigurnosti ronjenja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Darije Marušić","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Ovakav pravilnik vodi ka urušavanju ronilačkog turizma i zatvaranju centara.\n\nVoditelj ronjenja - za svakog ronioca prikuplja podatke o zdravstvenom stanju - zbog čega ?\nDa li to provjerava organizator skijanja u Austriji ?\n\nSvake dvije godine tečaj BLS i tečaj kisikom ?\nTko će to organizirati i platiti ?\nIdemo onda uvesti svake dvije godine polaganje instruktorskog ispita,   ili  liječnicima uvesti dvogodišnje polaganje stručnog ispita,  odvjetnicima pravosudnog .......?\n\nGrupa od od maksimalno četiri ronioca iste kategorije po jednom voditelju ronjenja, uz uvjet uspostavljanja tjelesnog kontakta ?\nKako bi to netko mogao uvijek uspostaviti tjelesni kontakt sa nadziranim roniocem ? \nTko će dati toliko voditelja, kada je grupa od npr. 5 ronilaca ?\nKako će brodari, višednevni izleti,  koji primaju grupe od npr. 30 ronilaca - znači, trebaju ukrcati na brod još 30 :4 = 8 voditelja ronjenja ? Gdje će spavati, i tko će ih platiti ?\nVoditelj je korisniji na površini nego u ronjenju.\nDa li na skijalištu u Austriji na svaka četiri skijaša dolazi neki ''skijaški voditelj'' tko ih drži za ruke i naravno, odgovara za njih ? \nUostalom, zašto bi voditelj trebao roniti sa grupom ?\nRonioci dolaze kvalificirani za svoje postupke, a voditelj ronjenja eventualno roni kao bi im pokazao nešto interesantno što oni sami ne bi uspjeli naći u kratkom vremenu (amforu, potopljeni brod, ugora, ...).\n\nDiscovery do 5 metara dobine - mora se omogućiti vođenje i od strane voditelja ronjenja.\nCentri jednostavno nemaju dovoljan broj instuktora, te ovo limitiranje sigurno vodi u probleme.\n\nOrganizator može biti odgovaran samo  prema sigurnosti na moru (ne roniti na plovnim putevima, propisno označavati poziciju ronjenja), te za svoju opremu (atestirane boce, ispravan zrak u bocama), a sve drugo ne može snositi odgovornost.\n\nMišljenje : ne trebamo uvoditi limite, ograničenja i regulacije koje će rezultirati gašenjem posla. Samo razmislimo, da li je i  u kojoj mjeri  odgovoran pri organiziranju : skijanja,  alpinističkog penjanja, bungee jumping, voženje mountinbike,....\nDarije Marušić\nmob. 098 273831"]
[2,"HGK","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","HGK je zaprimila komentare Grupacije akvakulture HGK na ovaj Prijedlog Pravilnika o sigurnosti ronjenja ( dalje: Prijedlog Pravilnika) te komentare navodimo kako slijedi:\nOpćenito, Grupacija akvakulture HGK je stava da predmetni Prijedlog Pravilnika ne razrađuje detaljnije procedure i pravila ronjenja u marikulturi za koje smatraju da je nužno, jer se ta gospodarska djelatnost nikako ne može izjednačiti s turističkom, rekreacijskom ili znanstvenom djelatnosti.\nŠto se tiče sigurnosti obavljanja djelatnosti marikulture u odnosu na treće osobe, Grupacija akvakulture HGK ističe da su područja (koncesijska polja) unutar kojih se obavljaju ronilačke aktivnosti označena prema uvjetima nadležne Lučke kapetanije, a koja se nalaze unutar lokacijskih dozvola. Zbog toga ne smatraju da se posebno trebaju označiti mjesta ronjenja. Osim toga, prema Zakonu o koncesijama zabranjeno je približavanje koncesijskom području na udaljenosti manjoj od 300m.\nNadalje, s aspekta zdravstvene spreme, ronioci koji obavljaju ronjenje kao dio svog svakodnevnog operativnog posla u marikulturi podliježu zdravstvenim pregledima minimalno jednom godišnje."]
[3,"Ksenija Petrinović","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Ovaj prijedlog pravilnika je toliko loš da bi pisanje primjedbi zahtijevalo barem\ntri puta više teksta od samog pravilnika. Hvala kolegama koji su to ipak pokušali.\nBudući je jedno od prvih stvari koje inspektori provjeravaju to da li smo čitko i vidljivo\nistaknuli da je ronjenje potencijalno opasna aktivnost, već je sam naslov ovog pravilnika\noksimoron – Pravilnik o sigurnosti potencijalno opasne aktivnosti.\nI logika cijelog pravilnika se svodi na jedno – što više administracije i birokracije,\nto sigurnije ronjenje.\nMolba za nadležne pri sastavljanju nekog budućeg pravilnika:\nAngaražirajte struku ! Nama u realnom sektoru je jeftinije da naši porezi idu za\nplaće uhljeba koji ništa ne rade nego da svoje postojanje opravdavaju radeći još veću štetu.\nHvala na razumijevanju !!!"]
[4,"POU Hrvatska ronilačka škola","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Mišljenja smo kako je donošenje Pravilnika o sigurnosti ronjenja ( u nastavku: Pravilnik) potrebno iz razloga što bi isti trebao urediti neka područja iz sigurnosti vezanih za obavljanje ronjenja na moru u bilo koje svrhe, a što sadašnjim propisima nije uređeno ili propisano u drugim zakonima ili pod zakonskim propisima (pravilnicima).\nPredlagatelj ovog propisa je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, odnosno Sektor pomorskog gospodarstva, pravnih, međunarodnih i EU poslova u pomorstvu, nadalje Službe pomorskog gospodarstva kroz Odjel za ostale gospodarske aktivnosti na moru. Tako je navedeno kako je Uredbi u unutarnjem ustroju nadležnog ministarstva u nadležnosti Odjela za ostale gospodarske aktivnosti na moru, između ostalog i ronjenje i sigurnost ronjenja, te sigurnost ronjenja i drugih propisa vezanih za gospodarske aktivnosti na moru.\nIstičemo kako potrebu donošenja Pravilnika o sigurnosti ronjenja i važnost istog, koji treba biti u domeni sigurnosti i unaprjeđenja ronjenja, vidimo posebno u gospodarske, ali i druge svrhe kako se ne bi ugrozila sigurnost obavljanja ronjenja na moru kako u pomorskom prometu tako i sudionika koji obavljaju ronjenje.\nPregledom prijedloga teksta Pravilnika možemo zaključiti kako je isti u potpunosti promašen, nestručan, protivan mnogim važećim propisima u RH i kao takav u cijelosti nepotreban. Time je gotovo neprihvatljivo baviti se tekstom prijedloga Pravilnika jer ga treba u cijelosti mijenjati, odnosno u potpunosti odustati od istog i izraditi potpuno novi tekst prijedloga.\nOvakav Pravilnik je samo propis koji dodatno komplicira, prenormira i nepotrebno opterećuje gospodarstvo (posebno što je protivan odredbama Zakona o pružanju usluga u turizmu - turističkom ronjenju), a isto tako i nepotrebnim odredbama druge oblike ronjenja od znanosti, formalnog i neformalnog obrazovanja,  do rekreacijskog ronjenja.\nVažno je napomenuti i to kako su člankom 1010. Pomorskog zakonika stavak 1. točka 9. za povredu bilo koje odredbe ovog Pravilnika propisuju kazne od 5.000,00 do 50.000,00 kn (za pravne osobe) i od 1.000,00 do 10.000,00 kn novčane kazne za pomorski prekršaj fizičke osobe i odgovorne osobe u pravnoj osobi za radnje ili povredu odredbi Pravilnika.\nPredviđene kazne povreda ovog Pravilnika „za pomorski prekršaj“ su neprihvatljivo visoke kada je jasno kako se tekst prijedloga Pravilnika, odnosno odredbe ne odnose na pomorske prekršaje nego na sve drugo čime se predlagatelj ne bi trebao baviti (npr. obrazovanje, znanost, rekreacija, sport i dr.), što je već riješeno ili djelomično u drugim propisima ili je nepotrebno normirati i ujedno kažnjavati pravne ili fizičke osobe za radnje koje ne bi trebale ulaziti u područje zakonskih prekršaja.   \nPrema našem mišljenju Pravilnik o sigurnosti ronjenja trebao se bazirati i prvenstveno odnositi na sigurnost plovidbe, odnosno propisivati na koji način se u sigurnosti mora označiti mjesto obavljanja ronjenja u odnosu na vrstu, način ili specifičnosti tog ronjenja (gospodarsko, turističko, znanstveno, rekreacijsko itd.). U tekstu prijedloga Pravilnika te odredbe se jedva spominju u članku 19. (Obilježavanje mjesta ronjenja), a i te odredbe su u prijedlogu jako loše napisane, odnosno nedovoljno i paušalno propisane. U slučaju da je ovaj prijedlog Pravilnika predložen u domeni sigurnosti tj. obilježavanja mjesta ronjenja, radi sigurnosti plovidbe, neometanog obavljanja gospodarskih i drugih aktivnosti na moru, onda bi sve prekršajne odredbe (propisane Pomorskim zakonom) bile opravdane i primjerene. Međutim ovim prijedlogom Pravilnika propisuje se sve i svašta, gotovo sve nepotrebno, jedino stvarno ne propisuje ono čime što bi trebao propisivati, a to je sigurnost plovidbe u područjima ili na mjestima gdje se obavlja ronjenje u bilo koju svrhu. U ovom Pravilniku iz domene pomorstva, pomorskog gospodarstva i u vezi pomorskih prekršaja ne treba propisivati načine i uvjete obavljanja ronjenja u području pružanja usluga u turizmu (turističkog ronjenja - što je riješeno Zakonom o pružanju usluga u turizmu), normi i standarda (tzv. ISO - koje su po svojoj svrsi neobavezne), obrazovanja (formalnog i neformalnog), znanosti, rada i zaštite na radu (radnog prava), pa i civilnog društva u području rekreacijskog amaterskog ronjenja (klubovi i udruge građana). S time u vezi cjelokupan Pravilnik treba odbaciti kao neprihvatljiv, te pristupiti izradi novog Pravilnika u domeni sigurnosti plovidbe i pomorstva - označavanje mjesta ronjenja. Komentar za ustanovu POU Hrvatska ronilačka škola: Zoran Ergović"]
[5,"HGK","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","U nastavku dostavljamo mišljenje naših članova iz turističkog sektora, ujedno i članova Radne skupine za izradu predmetnog Pravilnika, koji su iznenađeni objavljenim tekstom, s obzirom da prethodno nisu  bili informirani niti o planiranom puštanju u proceduru, niti o njegovom sadržaju.  \n\nSpomenuti članovi smatraju kako je na ovaj način odbačen cjelokupni radni materijal  i tekst prijedloga Pravilnika prethodno usuglašen u sklopu Radne skupine, kao i trud da se u proces izrade teksta  uključe kolege iz drugih segmenata ronjenja (predstavnici podvodnih radova, marikulture, znanosti…). Pored navedenog, naši članovi su imali imali i određene troškove radi dolazaka u Zagreb na sastanke Radne skupine, a koji su ovakvim ishodom ostali neopravdani.\nNejasna je motivacija neuvažavanja prijedloga struke, budući da je jednoznačno odbačen rad svih struka uključenih u Radnu skupinu. \n\nNastavno na sve pojedinačno unesene komentare, naši članovi ističu sljedeće suštinske primjedbe: \n1.)    Ograničavanje samostalnog ronjenja do 20 m\n2.)    Činjenica da voditelj ronjenja mora biti pod vodom (u većini ronjenja daleko je korisniji na površini)\n3.)    Polaganje tečaja za davanje kisika svake dvije godine \n4.)    Visina osiguranja\n5.)    Osiguravanje ronjenja ‘’bez rizika’’ (nemoguće je postići ronjenje „bez rirka“ i svaki organizator ronjenja ovakvim bi uređenjem za svaki nesretni slučaj bio „ex lege“ kriv)\n\nNaši članovi također skreću pozornost na pojedine „nespretne“ pojmove poput izraza „ronilački projekt“ te zaključuju da se prilikom izrade ovog teksta koristio doslovni prijevod/kopiranje stranih tekstova/rješenja nepoznatog izvora, a svaka takva implementacija stranih propisa zahtjeva prilagodbu nacionalnim specifičnostima i postojećim propisima koji reguliraju određenu djelatnost kako bi transpozicija bila što usklađenija, što ovdje nije slučaj."]
[6,"Andjelko Novosel","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Očito nestručno, nepismeno, bez dovoljnog znanja i iskustva predlagač nastoji ovim prijedlogom pravilnika u potpunosti dezavuirati ustaljene svjetske norme u ronilaštvu. Osim toga manjkavost i iznimno loše koncipirana pravila s pregrštom \"rupa\" doslovno otvaraju prostor za pogreške, manipulacije i nepotrebnu birokratizaciju. Također je razvidno kako predlagač, uz ustaljene norme u ronilaštvu, a pišući o sigurnosti u ronjenju, ne poznaje ostale prozitivne propise RH iz djelokruga rada MUPa i hitnih službi pri čemu u potponosti dovodi u pitanje svoju vjerodostojnost. Nastavno, uopće je upitno kako je ovakav iznimno loš prijedlog dospio na službene stranice e-savjetovanje RH, a da pri tome nije oformljeno radno tijelo koje će predloženi dokument prethodno recenzirati i ocijeniti njegovu prolaznost."]
[7,"D.I.I.V. d.o.o.","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Ovaj prijedlog Pravilnika o sigurnosti ronjenja je vrlo loše napisan, nestručan, manjkav, kontradiktoran, neuslkađen s važećom hrvatskom zakonskom regulativom i neprimjenjiv u konačnici. Žalosno je da nakon toliko truda mnogih kolega ronilaca ovdje se opet pojavljuje nešto što nije u skladu čak bih se usudio reći ni s zdravom pameću. Donošenje ovakvog nedorečenog i neprofesionalno napravljenog pravilnika rezultirat će s nemogućnošću ronjenja za mnoge ronilačke centre, ronilačke klubove, a i za profesionalne ronioce."]
[8,"D.I.I.V. d.o.o.","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 4.\nPRERADITI! Počevši od definicija što predstavljaju pojedini pojmovi, ovako je to potpuno nesvatljivo\nČlanak 5.\nTakođer loše napisano potpuno PRERADITI– miješaju se gospodarsko ronjenje, obučavanje nekakvo (ne piše koje) i odgovornosti nisu opisane \nČlanak 6.\nOvaj članak treba ponovo napisati\nČlanak 7.\nPonovo napisati\nO: npr.: KAKO OBRT može pružati uslugu školovanja profesionalnog ronioca?\nČlanak 10.\n(2)Tko i kako obučava/osposobljava nadzornika ronjenja?\n(&) ....koju nadzire – dalje izbaciti!\nO: Nadzornik ronjenja je na površini.\nČlanak 11.\nObrazložiti po kojoj EU normi je osoba od 18 godina dovoljno „zrela“ za instruktora????????????\n(7) izbaciti!\nO: ako se neka osoba udalji od instruktora i unesreći, instruktorov ronilački kompjutor ne vrijedi ništa! SVAKI učenik treba imati kompjutor.\nČlanak 12.\nObrazložiti po kojoj EU normi je osoba od 18 godina dovoljno „zrela“ za voditelja ronjenja????????????\n(10) izbaciti – to je prepisan stavak (8)\nČlanak 22.\nPOTPUNO PRERADITI!!!\nUdes se prijavljuje na tel- 112, a tek poslije i ako treba Lučkoj kapetaniji itd....\nItd."]
[9,"D.I.I.V. d.o.o.","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 3.\n1.Izmijeniti - ...pod (morskom-izbaciti) površinom vodenih tijela uz korištenje opreme za disanje pod vodom (sve ostalo izbrisat!)\nO: ovako je jasnije! (npr. definicija, ovako kako je napisana, ne pokriva ronilačka zvona ni habitate niti ronilačke aparate gdje se roni pri tlaku 1 bar\n5. izbaciti (Discovery)\nO: ovo je Prijedlog Pravilnika na hrvatskom jeziku!\n6., 7., 8., .9 – treba obrazložiti te norme!\n10. izbaciti u potpunosti\nO: ovo, kako je napisano, nema baš nikakvog smisla!\n12. dodati i škole za komercijalno ronjenje! \nO: u RH roni/radi nekoliko ronilaca koji su prošli škole za komercijalne ronioce mnogo opežnijeg gradiva nego ove u točki 12 spomenute ronilačke asocijacije\n13. izbaciti završetak\nO: nepotrebno jer ima i drugih kategorija/izacija!\n17. ne postoji vezana ronilačka oprema! To se zove „ronilačka oprema s vanjskom dobavom“; riječ „tehnička“ je nepotrebna – izbaciti\n19. iza riječi ...s površine, dodati „ili iz ronilačkog zvona“ – ostalo izbaciti"]
[10,"D.I.I.V. d.o.o.","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 1\n(1) – treba dodati riječi: ....“i u speleološkim objektima pod morem“ ili „i u morem preplavljenim speleološkim objektima“....\nObrazloženje: u navedenim morskim prostorima postoji više od tisuću morem preplavljenih jama, špilja i vrulja ponorskog tipa pa ih svakako treba spomenuti jer se u njima obavljaju vrlo zahtjevna i opasna ronjenja!\n(2) – treba dodati riječi: ...Ni na ronjenja koja provodi HGSS te na ronjenja koja obavlja Civlina zaštita\nObrazloženje: ni HGSS ni CZ ne mogu i ne trebaju odrađivati svu tu pustu birokraciju predloženu ovim Ppom nego roniti po svojim pravilnicima!"]
[11,"D.I.I.V. d.o.o.","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","1. Prije svega miješanje sportsko-rekreativnog, znanstvenog, arheološkog ronjenja te ronjenja u gospodarstvu nije rješenje.\n2. prijedlog pravilnika za gospodarsko ronjenje prihvaćen je jednoglasno od strane Županijske Gospodarske Komore u Rijeci suradnjom više lokalnih ronioca i predstavnika ronilačkih tvrtki te čak i sudskog vještaka iste struke. Ne odnosi se na školovanje sportskih ronioca.\n3. Sve osobe koje ronjenjem ostvaruju korist, prihod, zaradu, plaćaju porez su profesionalci, to mora uključivati instruktore i voditelje sportskog ronjenja, te vojne i policijske ronioce jednako kao ronioce u gospodarstvu\n4. sve osobe iz točke 3. trebaju imati iste kriterije:\no minimalna starosna dob ali pojedinačno za svaku kategoriju, odgovornost voditelja ili organizatora ronjenja ne smije biti prepuštena mladom i neiskusnom 18godišnjaku, ali taj isti u radovima može snositi odgovornost za samog sebe\no profesionalci moraju biti zaposleni kao profesionalni ronioci s naznakom koju od podvodnih djelatnosti vrše , mogu vršiti sve podvodne aktivnosti ako su za to obučeni.\no mogu biti zaposleni u vlastitoj firmi ili imati obrt bez obzira ako je isti jedina osoba u firmi ili obrtu\no liječnički pregledi kod liječnika medicine rada-specijalista za hiperbaričnu medicinu a ne pregled za sportaše\no mogućnost doplaćivanja benificiranog radnog staža zbog ranijieg ostvarivanja uvjeta za odlazak u mirovinu\no mogućnost plaćanja svih školovanja vezanih za posao od strane poslodavca i ti troškovi se moraju tretirati kao materijalni troškovi tvrtke\no kupovina sve opreme vezane za ronilačke aktivnosti na način koji omogućuje prikazivanje tih troškova kao u prijašnjoj točki\n5. u izradi pravilnika MORAJU sudjelovati ljudi iz struke a ne samo inžinjeri sigurnosti na radu i ministri\n6. nadzori i inspekcije smiju biti dozvoljeni isključivo \"inspektorima\" koji su završili barem početnički tečaj ronjenja a poželjno je da imaju i iskustva u ronjenju\n7. analiza udesa ne smije biti povjerena inspektorima zaštite na radu koji nemaju znanja o ronilačkim aktivnostima"]
[12,"D.I.I.V. d.o.o.","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","U naslovu prijedloga pravilnika (u daljnjem tekstu PP) dodati riječi:.....“s ronilačkom opremom za disanje pod vodom/morem u vodenim tijelima pod ingerencijom Pomorskog zakonika RH“\nObrazloženje: PP se, u predloženom obliku, ne odnosi na mnoge vrste ronjenja i odnosi se samo na otprilike jednu trećinu površine RH (uključujući i more), stoga se ne smije se zvati tako općenito već s ovim gore napisanim dodatkom"]
[13,"Andjelko Novosel","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Iz predloženog prijedloga Pravilnika razvidno je kako predlagatelju nedostaju potrebna znanja i iskustva s područja ronilaštva ali i temeljeno poznavanje drugih zakonskih akata. Nastavno, prijedlog je manjkav, nestručan i neprihvatljiv."]
[14,"Krešimir Žic","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Svima je nama jasno da smo mi \"nova\" zemlja u europskoj zajednici, i šire, i da je korišitenje engleskih izraza postalo uobičajeno pri preuzimanju strane zakonske regulative (s engleskog, njemačkog, talijanskog ... govornog područja). Ako već koristimo engleske izraze iz standarda drugih ronilačkih asocijacija, potrudimo se paralelno koristiti i naš osebujni hrvatski vokabular."]
[15,"Krešimir Žic","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Vezano uz prijedlog Pravilnika o sigurnosti ronjenja, poštovani kolege ronioci, prijatelji i ostali koji pratite ovo eSavjetovanje, na početku želim izraziti svoje osobno stajalište i napomene, a u nastavku navodim zašto i kako.\n\nZakonska regulativa vezano uz ronjenje treba biti precizna, nedvosmislena i u svakom pogledu je potrebna. Također, neki vid stručnog usavršavanja svih koji su uključeni u ronjenje je poželjno, i po mojem osobnom mišljenju, potrebno. Ali, na koji način – ne tako da se u bilo kojem segmentu pogoduje pojedinim strukturama, udrugama, tvrtkama, pojedincima koji preko toga imaju direktnu financijsku korist ili monopol, i to zakonom pokriveni.\nKao što je jedan kolega naveo u svojem osvrtu na prijedlog predmetnog Pravilnika „smatram da se ovdje igra na prljav i podmukli način umjesto da se sazove sve nas i da se na otvoren i pošten način uvaže svi prijedlozi struke“ – ovo je stara priča gdje se struka stavlja, pa mogu skoro slobodno reći, van zakona. Niti prvi, niti zadnji, a niti ne znam više što reći, koji put. Postojale su, i još uvijek postoje, i jako su pozitivne inicijative i ideje okupljanja kompletne struke na jednom mjestu. \nViše sam puta osobno, u svojem dosadašnjem radnom iskustvu, i to ne samo ronilačkom (a imam „u nogama“ i ronilačkog i ovog drugog), naišao na ovakve i slične „prijedloge“ „seminare“, „usavršavanja“ i pogotovo izbjegavanja (neobavještavanja i slično, iako je obećano usmeno i pismeno, kao da se neće doznati što se dešava preko drugih kanala). Neki ljudi ne shvaćaju da je hrvatska toliko mala da se sve dozna u par sati, a to se može vidjeti i po odazivu na peticiju o odbacivanju prijedloga predmetnog Pravilnika koja je pokrenuta prije samo, slobodno se može reći, nekoliko sati.\n\nPostavljam pitanje: što je s donesenim zaključcima na raznim skupovima i/ili kongresima, radom radnih skupina koje su sate i sate potrošile na pripreme nove zakonske regulative vezano uz ronjenje? I neka se da konačno odgovor na ovo pitanje.\n\nZakonska regulativa mi je, igrom slučaja i/ili zbog potrebe posla, lagano dostupna. Moj bivši posao, a možda i budući, opet (zašto budući: jer ću, lako moguće, zažaliti jer će mi neki sjesti za vrat nakon što zbog ronjenja i ovakvog prijedloga Pravilnika počnem kopati po zakonskoj regulativi, i provjeravati usklađenost istog, od slova do slova, riječi do riječi i od članka do člana, s ostalom hrvatskom i EU zakonskom regulativom na tom području), mi je u tome uvelike pomogao.\nDoći do nekog zakona i/ili pravilnika, kada je stupio na snagu, koji su vezani zakoni, koja je poveznica na originalni dokument, koji su temeljni zakoni, je li važeći ili ne, itd. je najmanji problem u današnje vrijeme informatizacije, kada sve treba biti dostupno na uvid svima. Samo TREBA ZNATI GDJE SE ŠTO MOŽE NAĆI.\n\nImam neka svoja mišljenja i razmišljanja, koja dijelim s velikim brojem kolega ronioca i osoba vezanih uz ronjenje, koja još trebam pročistiti i/ili dogovoriti stavove. Ovo može biti samo početak, ili, kao što sam naveo prije, možda i kraj moje aktivnosti u ovom eSavjetovanju. Ali, vrijeme će pokazati svoje.\n\nJedan od primjera nelogičnosti je slučaj da se na jednoj web stranici organizacije koja bi trebala biti „front man“ (ne napadajte me odmah što spominjem engleske izraze, ima za to razloga) hrvatskog ronjenja i promocije ronjenja u hrvatskoj i šire, među temeljnim dokumentima, navodi, na primjer, putni nalog. A ispuštaju bitni. I sada, u ovom trenutku kada se vodi rasprava o prijedlogu Pravilnika, još uvijek postoje neažurirani podaci i u popisu istih već odavno nevažeća zakonska regulativa."]
[16,"Tomislav Martinović","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Kada bilo koji dokument, zakon ili pravilnik dođe na ovakav način u javnost (bez da prethodno itko o tome ima bilo kakva saznanja) onda je njegov cilj očigledan. Taj cilj je kako i uvijek udovoljavanje lobiju koji ga želi što tajanstvenije progurati kako bi ostale doveo pred gotov čin. Ovdje se ne radi o nekome iz struke, već  o onome tko misli živjeti od nameta toj istoj struci. U ovom slučaju to je lobij osiguranja i tzv. edukacije koji pod krinkom brige o sigurnosti zapravo želi osigurati legalni harač koji će se nadopunjavati svake dvije godine.  Kada kao pomorac i ronilac zbrojim sve svoje tečajeve za prvu pomoć i davanje kisika, mislim da bez problema mogu voditi bili koji COVID odjel u  našoj domovini. Ova ista priča je prošla kod  rukovatelja posuda pod tlakom tako da sada svakih 5 godina moramo ‘’obnavljati’’ naša znanja.\nKao predstavnik brodara koji organiziraju ronilačka krstarenja u vijeću zajednice ronjenja u turizmu pri HGK, sudjelovao sam sa kolegama u pisanju prijedloga za tada budući pravilnik ronjenja.  Mi se iza toga nismo skrivali već smo jasno predstavljali sebe i svoje ciljeve. Fascinantno je kako pri izradi ovakvih dokumenta nikada nije navedeno tko je njihov predlagatelj. Uvijek se radi o nekom tko želi ‘’doprinijeti većoj sigurnosti’’.\nMoj kratki osvrt na izneseni prijedlog pravilnika:\n1.) Prvih sedam članka ovog prijedloga je zapravo podjela ronjena na turističko-rekreativno i ostalo. Od sada se sve to ‘’ostalo’’ naziva ronilački projekt a turističko ronjenje spada pod plan ronilačkih aktivnosti. Nakon 7.članka sve se opet vraća na organizatora ronjenja koji bi sve to trebao unijeti u centralnu bazu podataka. Znači ja na brodu prvo trebam unijeti u CIMIS plan za taj dan, zatim trebam napraviti ronilački plan, onda trebam ispuniti dnevnik ronjenja i zatim sve to trebam unijeti u centralnu bazu podataka. Pa više ovo sve traje nego čitav zaron!!! Da li se ovim onda ukida postojeći dnevnik ronjena te se prelazi na e- dnevnik ?\n2.) Članak 6., stavak 2. spominje plan ronilačke aktivnosti. Kakav je to plan? Pa zar u sadašnjem dnevniku već ne postoji dio gdje se može skicirati plan ronjenja? Kakva je forma tog plana?\n3.) Najvažnija moja poruka jest da uz svu dobru volju, NITKO NE MOŽE GARANTIRATI RONJENJE BEZ RIZIKA kao što je navedeno u članku 8. Ovog pravilnika. Prema ovome se vidi da je ovo pisao netko to nije nikada ronio i da je zapravo jedni cilj ovih prvih 10 članka kamuflaža ovog stavka. Jer njegovim prihvaćanjem otvara se Pandorina kutija odgovornosti gdje će za svaku nezgodu ili nesreću odgovoran biti odgovoran organizator ronjenja! \n4.) Stavak 4. Članka 8. Navodi da je treba pisanim putem imenovati voditelja a znamo da dnevnik ronjenja glasi na voditelja i na prvoj stranci se nalaze njegovi podatci, osiguranje i liječnička potvrda.\n5.) Stavak 6. Kaže da treba osigurati i vođenje zapisnika...znači nakon plana ide još i zapisnik??? \n6.) Članak 12. Voditelj ronjenja- svatko to je bio voditelj ronjenja zna da je puno veća korist ukoliko on ostane na brodu. Rijetki su zaroni gdje je njegova uloga značajnija pod morem. Jednostavno nije moguće kontrolirati pod vodom više od nekoliko osoba i kada se radi o većoj grupi može se dogoditi da se dio ronilaca odvoji a voditelj to jednostavno ne može vidjeti. Ako netko ima nekontroliran izron ili ga odnese morska struja, tko mu može pomoći ako je voditelj pod morem??? Svi znamo koliko je bitno da se osoba što prije izvuče na brod i da mu se da kisik i pruži prva pomoć.\nNe želim ovom prilikom omalovažavati ničije znanje, ali kod svih potencijalnih ronilačkih nezgoda i nesreća, praktički jedino što možete napraviti je osobi dati kisik. Prilikom instruktorskog tečaja i tečaja za voditelja ronjenja, uči se taj dio. Zar je za staviti masku i otvoriti bocu potreban novi tečaj svake dvije godine??? Što je sada sa onim stručnim osposobljavanjem koje moramo položiti mimo postojećeg breveta kojeg dobijemo od ronilačke organizacije kojoj pripadamo? Budimo pošteni par bar ovaj tečaj nazovimo ‘’kako uzeti 2000 kuna uz pomoć kisika iz zraka’’.  \nIz osobnog iskustva mogu potvrditi da uz određen teškoće, sustav prilikom ronilačke nezgode ili nesreće ipak funkcionira. Postoji broj 112, postoji 195 i kroz koordinaciju se ipak dođe do rezultata. Bitno je da se osobi što prije pruži pomoć a puno je manje važnije da li to vodi kapetanija ili netko drugi. Uostalom prilikom poziva 112, oni vas obično prebace na kapetaniju tako da to dođe na isto.\n\nNebuloze koje su navedene kod samostalnog ronioca teško je uopće komentirati.\n\nZa kraj smatram da se ovdje igra na prljav i podmukli način umjesto da se sazove sve nas i da se na otvoren i pošten način uvaže svi prijedlozi struke. Mi smo već u zajednici ronjenja u turizmu  napravili prijedlog nacrta novog pravilnika. Mislim da je ovaj prijedlog pravilnika nelogičan, previše kompliciran i pun nepotrebne birokracije. Uostalom pravilnik se ne donosi pred samu sezonu osim ako su namjere skrivene (kao što je ovdje slučaj). Nakon pandemije, sada rata i povećanja cijena samo je još ovo falilo. Ovaj prijedlog treba poništiti te na zimu donijeti novi koji će uvažiti zahtjeve struke.\n\nTomislav Martinović, predstavnik brodara pri zajednici ronjenja u turizmu"]
[17,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 8. Točka 2: Dakle,  bez obzira na Voditelja ronjenja i Dnevnik ronjenja koji je još uvijek službeni dokument i u kojemu točno stoji plan ronjenja, tko roni i sa kojim kvalifikacijama, Organizator ronjenja mora, valjda posebnim dekretom, pismeno imenovati voditelja ronjenja, te osigurati vođenje ZAPISNIKA (što je pak to?) za svaki zaron? Da li se time želi staviti van snage Dnevnik ronjenja? Što je tu novo i unaprijeđenje u odnosu na postojeći Dmevnik ronjenja koji dobro funkcionira?"]
[18,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 7. točka 6: Obveza ishođenja suglasnosti još je jedna nova birokratska stepenica budući da su svi, baš svi subjekti koji su pravne osobe (tu uključujem ronilačke centre i ronilačke klubove) registrirani pri nadležnom ministarstvu sa svim pravima i obvezama. Ishođenje dodatnog odobrenja za rad je novi namet i nečuvena birokratizacija u sustavuronjenja."]
[19,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 6. Plan ronilačke aktivnosti - nije jasno čemu služi i da li se radi za svaki zaron? Naime, ako je cilj procjena rizika, ona varira od lokacije do lokacije te konfiguracije zarona pa bi se morala izrađivati za svaki zaron posebno. Ako se Plan ronilačke aktivnosti radi generalno i vrijedi za sva ronjenja, onda je to besmislica jer se genaralna procjena rizika uči u svim ronilačkim školama i sastavni je dio ronilačke obuke. Zaključno, smatram da Plan ronilačke aktivnosti nema smisla jer je to samo još jedan beskoristan dokument."]
[20,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Zašto u članku 3. (definicij)e, nisu definirani ronilački centar i ronilački klub/udruga kad su oni važan sudionik ronilačkih aktivnosti?"]
[21,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 4. napisan je dvosmisleno. Proizlazi da je \"ronilački projekt\" pisani dokument kojega treba izraditi za svako ronjenje. Radi se o nepotrebnom i besmislenom multipliciranju administracije, koju, ako se u nadležnom državnom tijelu ne zaposle novi kadrovi,  nitko neće kontrolirati.To ne smije biti cilj ovog Pravilnika."]
[22,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 3. Definicije: Objašnjenje za \"Nadzirani ronilac\" je neprimjereno. Nadzirani ronilac je i svaki onaj koji je član ronilačke grupe pod nadzorom Voditelja ronjenja. Dakle, nadziran je i samostalni ronilac ako ga u grupi vodi Voditelj ronjenja.\nOsim toga, neke službeno prepoznate kategorije ronilaca su ispuštene. Zašto? Znači li to da se mora mijenjati sustav školovanja sportsko-rekreativnih ronilaca?"]
[23,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 3. Definicije: Nije navedeno niti definirano sportsko ronjenje, koje također postoji."]
[24,"DANIJEL FRKA","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Članak 3 - Definicije: Ronilački projekt i ronilačka aktivnost imaju isto objašnjenje. Proizlazi da je RONILAČKA AKTIVNOST=RONILAČKI PROJEKT. Proizlazi da je uvođenje termina RONILAČKI PROJEKT umjesto ronilačke aktivnosti odraz čistog pomodarstva i želje da se unese nešto novo, a bez ikakvog opravdanog razloga. To je besmislica. Možemo tim trendom očekivati da se ubuduće u ronilaštvu počinju primjenjivati izrazi poput \"Master projekt\" i \"Master plan\", jer je to danas moderno."]
[25,"morski ribolov","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Poštovani.Ovaj pravilnik napisan je z brda z dola i ništa se ne razumije.Ako prođe taj pravilnik uvest će te kaos .LP"]
[26,"Alen Soldo","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA","Pozdravljam,\nkako je skoro pa nemoguće komentirati na uobičajen način koji zaslužuje ovo savjetovanje svaki pojedini članak, obzirom da su svi loši, evo jedan opći tekst na cijeli prijedlog Pravilnika, a koji je ujedno i objavljen na stranicama Slobodne Dalmacije, za svaki slučaj da bude vidljiviji:\nhttps://more.slobodnadalmacija.hr/om/vijesti/dr-\nalen-soldo-o-novom-pravilniku-o-sigurnosti-ronje\nnja-pun-je-nebuloza-1180647\n\nBrojne su me kolege ronioci u zadnjih para dana doslovno dramatično kontaktirali da pogledam objavljeni prijedlog Pravilnika o sigurnosti ronjenja koji je ugledao svijetlo dana na Javnom savjetovanju. Moram priznati da se baš i nisam nadao takvoj razini prijedloga, jer kad nešto dođe na e-savjetovanje onda očekujete da će biti potrebne manje izmjene, a da je većina uglavnom u redu. Ipak, to nije slučaj s ovim prijedlogom jer mogu kazati da bi mi bilo lakše samostalno napisati posve novi Pravilnik nego pokušati nabrojati sve nebuloze i besmislice koje su se uspjele napisati u tome prijedlogu. Nažalost, posve mi je jasno kako je nastao, bez da imam ikakve informacije tko ga je radio. Iz Pravilnika se lijepo iščitava da je na njemu radilo nekoliko osoba koje se uglavnom bave turističkim (rekreacijskim) ronjenjem, a o ostalim aspektima ronjenja ne znaju ništa, nakon čega se takvog prijedloga dohvatio netko (ili više njih) nadobudan iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, koje je nadležno za tu tematiku, te od inače nesuvislog Pravilnika dodatno napravilo kompletni čušpajz. \nŽalosno je da se nastavlja s konstantnom praksom da stručne stvari rade nestručni ljudi, iako u Hrvatskoj ima dovoljan broj onih koji svojim znanjem mogu bez problema napraviti sve potrebno za reguliranje ronjenja. Napomenuo bih i kako ova regulacija ronjenja nije nova ideja, jer sam i sam prije desetak godina bio dio grupe koja je radila prijedlog Zakona o ronjenju iz kojeg su trebali proizaći podzakonski propisi vezani za različite kategorije i aspekte ronjenja. Iako smo podosta bili zadovoljni tadašnjim prijedlogom, cijeli rad je pao u vodu jer su se na kraju našim izrađenim nacrtom poigrali birokrati koji nikad u životu nisu zaronili te ga tako izmjenili da ni meni nije bilo jasno o čemu je na kraju riječ. Ali, evo, s vremena na vrijeme se vjerojatno netko u Ministarstvu sjeti da bi na neki način mogli opravdati svoje radno vrijeme pa krenu sa izradom ovakvih besmislica. Jednostavno je nemoguće u normalnim granicama dužine nekog članka sve nebuloze nabrojati i objasniti, jer je doslovno svaki dio promašen, te ću se osvrnuti samo na neke najsmješnije (smiješne zasad, ako nekome tvrdoglavome i,  nakon čitanja ovog članka, uvrijeđenome, ipak ne padne na pamet da ovo stvarno i propiše).\nKrenimo s upotrebljavanim jezikom koji je pun stranih naziva, jer očito autori ovog Pravilnika ne znaju hrvatske nazive!? Upotrebljavana terminologija je na razini početnika u rekreacijskom ronjenju i posve neadekvatna željenoj svrsi. Nadalje, prema definicijama minimalnih standarda za pojedine kategorije ronilaca očito je da autori znaju nešto o standardima u rekreacijskom ronjenju, a što je sa ostalima? Da li su autori ovog Pravilnika ikad čuli da postoje i drugi načini obuke ronilaca osim rekreacijskih standarda? Primjerice, mogu govoriti iz osobnog primjera: ja sam CMAS Confirmed Scientific Diving Instructor te CMAS Confirmed Marine Biology Instructor, kako CMAS (Svjetska ronilačka organizacija u kojoj sam član Znanstvenog odbora) definira kvalifikaciju koju imam. Izlaskom ovakvog Pravilnika ja svugdje u svijetu ostajem instruktor znanstvenog ronjenja, osim u Republici Hrvatskoj, jer ne udovoljavam predloženim propisima. Usput, jesam i instruktor ronjenja prema nekoliko ronilačkih rekreacijskih asocijacija, ali me taj dio baš i ne zanima, iako ćete mi te kvalifikacije valjda ostaviti. Nadalje, što je s roniocima koji su završili druge standarde koji su višestruko zahtjevniji od ovih njihovih, primjerice one za duboke ronioce koji obavljaju poslove na naftnim platformama? To su svakako neki od najzahtjevnijih ronilačkih poslova, koji su vrhunski plaćeni i svjetski priznati, osim, jasno, u Republici Hrvatskoj!?\nŠto se tiče dijela Pravilnika u kojem se spominju i definiraju ronilački projekt i ronilačka aktivnost, a koji su sastavljeni od jedne ili više ronilačkih operacija, u što su sve ubačeni ne samo dekompresijski postupci, već i  terapeutska rekompresija (!), teško je uopće shvatiti što su autori htjeli postići sa takvom terminologijom i definiranjem, jer jedino što je posve jasno iz svega toga je činjenica da to autori uopće ne razumiju.\nPosebno sam se nasmijao na definicije vezane ronilačke opreme koja se definira kao ronilačka oprema koja dobavlja plin za disanje s površine, te je ronilac s površinom povezan cijevima i kablom. Nije napisano, ali me zanima da li su te cijevi možda olovne ili plastične?\nBesmislice se nastavljaju i dalje pa se definira kako ronilački projekt utvrđuje sve ronilačke operacije od kojih se sastoji pojedini zahvat u profesionalnom ronjenju, a koje se inače definira kao ronjenje koje se obavlja u gospodarske svrhe.  U to „profesionalno“ ronjenje se uključuju ronilački radovi (što su to sve ronilački radovi ostaje nepoznato?), ronjenje u marikulturi i ribarstvu, znanstveno-istraživačka ronjenja (jesu li znanstvena ili istraživačka: koja je razlika?), a posebno je smiješno da se odvojeno  navode ronjenja u arheološke svrhe? Baš me zanima što će kolege znanstvenici arheolozi reći na to obzirom da im je ovim Pravilnikom arheologija jednostavno isključena iz znanosti? Također, da li itko može autorima objasniti da ove dvije posljednje kategorije (zapravo jedna jer je arheologija znanstvena disciplina) i nisu baš dio komercijalnih ronjenja pa je nejasno kako su završila u ovom članku o profesionalnom ronjenju, što god uopće značilo to „profesionalno“. Nadam se da će pisci ovog Pravilnika ipak odustati o parcijalnih ispravaka ovih besmislica jer ako krenu nešto djelomično ispravljati pa znanstvena ronjenja izbace iz „profesionalnih“ ronjenja onda istim trenutkom očito postajemo amateri!? Doduše, očito je da prave profesionalce, tj. stručnjake koji razumiju što zapravo znači ronjenje i što ono sve obuhvaća ionako smatraju amaterima, jer niti jednog nisu ni pitali za pomoć pri pisanju ovih besmislica.\nIdemo dalje, pa izdvojimo slijedeći propis: „Priroda i opseg utvrđenih ronilačkih operacija u ronilačkom projektu treba biti takva da ih sigurno može nadzirati jedna osoba“? Autori ovih besmislica očito nisu nikad bili dio pravog ronilačkog projekta (ne projekta prema njihovoj definiciji) jer da jesu znali bi da postoje složena i vrlo složena ronjenja koja zahtjevaju angažman više osoba u cilju osiguranja sigurnosti ronilaca. Ali, što bi se autori ovih besmislica time bavili? Kako je to njima prekomplicirano, onda sva takva ronjenja treba i zabraniti.\nSlijedi dio u kojem se spominju profesionalni ronioci (dakle svi oni koji se bave onako definiranim profesionalnim ronjenjem) koji smiju roniti u ronilačkom projektu samo ako imaju stručnu osposobljenost. Kako je u jednom od prethodnih članaka propisano da za samostalno profesionalno ronjenje nije potrebno izraditi ronilački projekt ispada da ako profesionalno ronite samostalno ne trebate nikakvu stručnu osposobljenost. OK, primio na znanje. Doduše, opet ja na osobnom primjeru: kako su znanstveni ronioci (a i arheolozi) po Pravilniku „profesionalni“ zanima me na kojoj se to znanstveno-nastavnoj ustanovi u Hrvatskoj izdaju stručne osposobljenosti (ili kvalifikacije) za takva ronjenja, posebice ako prema prethodnim propisima ionako ne priznaju nikakve instruktore koji nemaju njihove rekreacijske norme?\nAutorima je Pravilnik u nekom trenutku očito izgledao kratak pa su ga odlučili malo proširiti, ali nažalost nisu znali kako pa su neke djelove jednostavno kopirali, vjerojatno se vodeći jednom od latinskih izreka koje su čuli: repetitio est mater studiorum. Tako je većina članka 4 ponovljena u članku 6, a cijeli članak 8 se sastoji od dva stavka skoro istovjetna jedan drugome.\n\n\n\nPravilnik se nastavlja nesuvislim i nepovezanim nabacivanjem obaveza i dužnosti organizatora ronjenja, nadzornika ronjenja te instruktora ronjenja koji ispadaju kao nekakve važne i odgovorne osobe prilikom ronjenja sve dok ne pročitate članak 12, stavak 6, u kojem su sve to prebacili na jadnog voditelja ronjenja jer je navedenim stavkom propisano da je siguran nadzor ronilaca iz grupe koju vodi isključiva odgovornost voditelja ronjenja. Jadan voditelj!\nUsput, konstantno na svojim predavanjima objašnjavam da izjave o zdravstvenoj sposobnosti ronilaca koje se traže ovim propisima ne vrijede u Hrvatskoj niti većini europskih država jer ta praksa  proistječe iz anglo-saksonskog prava (na koje se rekreacijske ronilačke asocijacije uglavnom oslanjaju), a koji sa našim pravnim okvirom nema nikakve veze. Nažalost, očito je da nitko od ovih autora nije bio niti na jednom od mojih predavanja. \nAko se netko pitao kakve veze sve te dosad navedene besmislice imaju sa sigurnosti ronilaca, napokon dolazimo i do toga. Kao prvo, definiranjem samostalnog ronioca zabranjuje se bilokakvo ronjenje na dubinama većim od 20 m. Zahvaljujem u ime mnoštva samostalnih ronilaca kojima se ovim zabranjuje ronjenje koje su dosad obavljali.\nAli, ako netko ipak želi nastaviti roniti do 20 m, nećete moći ni to jer će vas ubiti birokracijom, Naime, pažljivi autori Pravilnika su propisali da za sva ronjenja u svrhu obavljanja znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih istraživanja ispitivanja, snimanja i/ili mjerenja mora, morskog dna i/ili morskog podzemlja (što je to morsko podzemlje živo me zanima?) morate dobiti suglasnost od strane Ministarstva ili nadležne lučke kapetanije. Nema više ni fotografiranja jer i za to morate dobiti gomilu suglasnosti, pa već vidim djelatnike Ministarstva i Lučke kapetanije oduševljene zaprimanjem gomile traženja suglasnosti koje će oni, razumljivo, rješavati u promptnom roku. \nAko i to nije dovoljno, oni koji se bave znanošću (ja uključujem i arheologe za razliku od autora) morate znati da ovim Pravilnikom Republika Hrvatska postaje prva država na svijetu koja ograničava znanost jer se propisuju dopuštene dubine ronjenja na osnovu plinske mješavine koju dišete. U praksi to znači da ja više nikada neću moći napisati znanstveni rad, primjerice o dubokim koraligenskim grebenima jer ne ronim unutar njihovih propisanih granica. Što se tiče medicinskih istraživanja koji se bave fiziologijom ronjenja, a kojima je upravo svrha pomicanje granica: ne može! Rekli su nadahnuti autori ovog Pravilnika misleći o našoj sigurnosti kad već to mi nismo mislili do sada.\nPravilnik završava s dijelom o ronilačkim udesima, gdje bi normalni ronilac očekivao jasno razrađen sustav uzbunjivanja, procedura i hijerarhije odgovornosti u slučaju udesa, jer ipak je to nešto najvažnije što nam treba u takvoj situaciji. Ali avaj, to je možda naše mišljenje, dok autori ovog pravilnika znaju da je najvažnija stvar u slučaju udesa osnovati Povjerenstvo. Da, dobro ste pročitali. Naime, ovaj Pravilnik se na tu temu bavi isključivo osnivanjem Povjerenstva za provođenje istrage s ciljem utvrđivanja uzroka i eventualnih preporuka za prevenciju budućih ronilačkih udesa. Da nije žalosno, bilo bi smiješno jer predloženi propisi vezani za slučaj ronilačkog udesa, posebice onoga koji je rezultirao smrtnim slučajem, ukazuju na to da su autori potpune neznalice zakonskih propisa koji se odnose na takvu situaciju. Nadam se da nikada neće biti dio takvog ronilačkog udesa jer će onda, na teži način, saznati kako zapravo to funkcionira.\nNa kraju se, također, nadam da će i cijeli ovaj prijedlog Pravilnika biti odbačen i da ako netko iz Ministarstva stvarno želi nešto pametno uraditi po ovoj temi onda će okupiti i ljude koji o ovoj temi nešto znaju da im objasne kako se to zapravo radi, što očito nije bilo ispoštovano u ovom slučaju.\n\nAutor je sveučilišni profesor koji je prvi uspostavio sveučilišni predmet na prediplomskoj, diplomskoj i doktorskoj razini „Tehnike podvodnih istraživanja“, autor je niza znanstvenih članaka na temu znanstvenog ronjenja, koautor sveučilišnog udžbenika „Ronjenje“, član Znanstvenog odbora Svjetske ronilačke organizacije CMAS, CMAS Confirmed Scientific Diving Instructor, CMAS Confirmed Marine Biology Instructor, CMAS I2 instruktor ronjenja, PSS instruktor ronjenja."]
[27,"POU Hrvatska ronilačka škola","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","U članku 1. Pravilnika o obavljanju podvodnih aktivnosti (NN br. 47/99-s promjenama) definirano je kako su se tim pravilnikom utvrđivali uvjeti bavljenja podvodnim aktivnostima (u tekstu koji slijedi: ronjenje) u svrhu razonode i športa u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske. Ovim prijedlogom Pravilnika prestao bi važiti Pravilnik o obavljanju podvodnih aktivnosti koji se i dok je bio na snazi ne bi trebao primjenjivati u području pružanja usluga u turizmu – turističkog ronjenja.\nNa snazi je Zakon o pružanju usluga u turizmu (NN br. 130/17, 25/19,  98/19 i 42/20), a koji člankom 96. cit. Zakona definira usluge, pružatelje i uvjete za pružanje usluga turističkog ronjenja. Nadalje, člankom 96. stavak 4. propisano je kako se na pružanje usluga turističkog ronjenja iz članka 96. stavka 2. točaka 1. – 4. primjenjuju na odgovarajući način odredbe članka 93. ovoga cit. Zakona. Člankom 93. cit. Zakona kod pružanja usluga turističkog ronjenja definirane su prava i obveze pružatelja usluga turističkog ronjenja a posebno: korištenja opreme, vrstama rizika, planovima i procedurama otklanjanja opasnosti, osiguranje korisnika usluga, odgovarajuća stručna osposobljenost pružatelja usluga (radnika). Nadalje, člankom 96. stavkom 2 i 3., utvrđuju se i drugi posebni uvjeti: opseg i razina osposobljenosti osoba koje pružaju usluge, sredstva komunikacije, opremu, pribor za prvu pomoć, nazočnost hitne medicinske pomoći ovisno o broju sudionika, nazočnost nadležne službe spašavanja ovisno o procjeni rizika i slično.\nU vezi navedenog jasno je kako se Prijedlog Pravilnika o sigurnosti ronjenja ne odnosi na pružanje usluga turističkog ronjenja, te je to nejasno u članku 1. prijedloga Pravilnika. U suprotnom, kada bi se prijedlog ovog Pravilnika odnosio i na turističko ronjenje, time bi bio protivan Zakonu o pružanju usluga u turizmu, a to znači i neustavan. Time zaključujemo kako se sve odredbe ovog prijedloga Pravilnika ne odnose na pružanje usluga u turizmu i na turističko ronjenje. To je vidljivo i iz prijedloga Pravilnika kojem se ne spominje turističko ronjenje, posebno u članku 4. prijedloga Pravilnika (tzv. „ronilački projekt“)  i nesuvislo definiranje tzv. „organizatora ronjenja“ iz članka 7. prijedloga Pravilnika koji zadire i suprotan je odredbama koje se odnose na turističko ronjenje sukladno Zakonu o pružanju usluga u turizmu.\nDakle, ako se ovaj prijedlog Pravilnika odnosi na obavljanje ronilačkih poslova u gospodarstvu (podvodni radovi, ribarstvo i marikultura i sl.) tada je protivan mnogim važećim propisima iz rada i zaštite na radu. Pravna pojašnjenja koja dokazuju neustavnost i koliziju s drugim važećim propisima iz radnog prava i ronjenja u gospodarstvu su prevelik posao koji nema opravdanje u davanju značaja ovakvom prijedlogu Pravilnika. U području gospodarstva u bilo kojem obliku ovakav prijedlog teksta Pravilnika potrebno u cijelosti odbaciti. \nIsto tako, kod znanstveno-istraživačkih-arheoloških ronjenja ne mogu se primijeniti odredbe na osobe koje ih provode, a iste osobe te ronilačke poslove obavljaju na svom radnom mjestu čime imaju obveze iz rada i drugih radnih prava.\nKonačno, ako se ovaj prijedlog Pravilnika odnosi na obavljanje ronjenja u sigurnosti kod ronjenja koje nisu vezane za prije navedeno ostaje nam samo područje organizacije ronjenja u svrhu sporta i rekreacije. Mišljenja smo kako je cijeli prijedlog Pravilnika u tom smislu nejasan, prenormiran, nepotreban, pa će sigurno prouzročiti smanjenju i nestanku ronjenja u području civilnog društva. \nStavak 2. ovog članka je napisan loše jer ne slijedi izričaj koji se koristi u radno-pravnom zakonodavstvu RH. Sukladno članku 4. stavak 4. Zakona o zaštiti na radu definiraju se izuzeća zakona kod primjene poslova ili specifičnosti određenih poslova te bi ovaj članak trebao glasiti:\nPri obavljanju pojedinih specifičnih ronjenja ili ronilačkih poslova kod kojih se zbog njihovih posebnosti i neizbježne proturječnosti s ovim pravilnikom ne mogu u cijelosti primijeniti opća načela prevencije, kao pri pojedinim poslovima Oružanih snaga Republike Hrvatske, policije, zaštite i spašavanja, zaštite osoba i imovine, vatrogasaca i pirotehničara te drugim specifičnim poslovima, sigurnost u ronjenju se uređuje se posebnim propisima.\nKomentar za ustanovu POU Hrvatska ronilačka škola: Zoran Ergović"]
[28,"Hinko Mance","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","U stavku 2. poslije riječi policije dodati zarez i novi tekst \"vatrogastva, civilne zaštite\""]
[29,"Hinko Mance","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","U ovom članku pored policije i oružanih snaga treba izuzeti i ronjenja za potrebe vatrogastva i civilne zaštite. Navedene službe u svojoj redovitoj djelatnošću bave se i spašavanje s i ispod vodenih površina te se spašavanje u većini slučajeva ne može organizirati po proceduri propisanoj ovim Pravilnikom. Također ove službe obavljaju poslove ronjenja na rijekama i jezerima te trebaju ronilačke aktivnosti sveobuhvatno propisati posebnim aktima od strane nadležnih tijela."]
[30,"Hrvatski restauratorski zavod","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","Što je sa sigurnošću ronjenja u kopnenim vodama? Zašto pravilnik regulira isključivo uvjete pri ronjenju u morskim vodama?"]
[31,"Hrvatski restauratorski zavod","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","Iz sadržaja Pravilnika ne proizlazi da se isti odnosi na sigurnost ronjenja sukladno njegovu nazivu. Dobar dio odredaba je kontradiktoran međusobno ili u odnosu na druge važeće propise.\n----------------------------------------------"]
[32,"Pavle Dugonjić","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","Ako je ovaj Pravilnik prijedlog općenitog pravilnika o sigurnosti za SVE vrste ronjenja, zašto se ovdje izrijekom dijele na profesionalna (komercijalna, u gospodarstvu, marikulturi, ribarstvu, turizmu, znanosti, arheološka itd.) i rekreativna?\nPojedine djelatnosti regulirane su pravilnicima i zakonima koje se na njih odnose; u slučaju arheoloških istraživanja regulirana su Zakonom o zaštiti kulturne baštine, Pravilnikom o obavljanju arheoloških istraživanja i Zakonom o zaštiti na radu. S obzirom da je ronjenje specifična djelatnost koju jednako obavljaju SVI ronioci, ne bi trebalo dijeliti sigurnost ronjenja prema aktivnostima koje se provode."]
[33,"Pavle Dugonjić","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","Obavezno spomenuti unutarnje vode, rijeke i jezera."]
[34,"ANTON PREKALJ","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nČlanak 1.","spomenuti i ostale vode, kao što su rijeke, jezera i sl."]
[35,"Foka doo","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nRodna jednakost","MINISTARSTVO RADA I SOCIJALNE SKRBI\nNa temelju članka 55. stavka 2. Zakona o radu (\"Narodne novine\" br. 38/95, 54/95 i 65/95) i članka 39. stavka 1. točka 2. Zakona o sustavu državne uprave (\"Narodne novine\" br. 75/93) ministar rada i socijalne skrbi uz suglasnost ministra zdravstva donosi\nPRAVILNIK\nO POSLOVIMA NA KOJIMA NE SMIJE RADITI ŽENA\nČlanak 2.\n\nŽena ne smije raditi:\n\n1. na poslovima koji zahtijevaju teško fizičko naprezanje (poslovi koji zahtijevaju ručno dizanje ili nošenje tereta težih od 15 kp),\n\n2. pod zemljom,\n\n3. pod vodom,\n\n4. u povišenom atmosferskom tlaku (poslovi koji se obavljaju u kesonima)"]
[36,"Foka doo","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nRodna jednakost","Potrebno je provjeriti. Ali vjerujem da do sada još nije izmijenjeno da žene ne smiju raditi pod tlakom. Stog ovaj pod zakonski akt je u sukobu s još uvijek aktualnim zakonom."]
[37,"POU Hrvatska ronilačka škola","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Pojedini izrazi koji su definirani ovim Pravilnikom nisu dobro definirani ili su potpuno netočni.\nPrvenstveno definicija Ronjenja je pogrešna. Potrebno je napisati tko, što i kako i ne koristiti nejasne termine kao što je “tehnička mogućnost“ ili „ronilačka oprema“ kao širok pojam. Ako definirate Ronjenje u definiciji - primjer:\nRonjenje se smatra boravak i/ili kretanje u vodi najmanje jedne osobe, uz pomoć ronilačkog uređaja na povišenom atmosferskom tlaku, a koje završava nastavkom disanja atmosferskog zraka nakon dolaska na površinu vode.\nU izrazima se kasnije definiraju novi izrazi u definiciji kao što je:\n- Ronilački uređaj: je samostalni ronilački uređaj ili Autonomni ronilački aparat (ARA) s otvorenim ili zatvorenim krugom disanja, odnosno ronilački uređaj koji omogućuje fiziološke uvjete disanja stlačenog plina ili plinske mješavine u vodi. ARA se sastoji od najmanje jednog: spremnika sa stlačenim plinom, hidrostatskog regulatora s priključcima, mjernim instrumentima i uređajima za regulaciju plovnosti.\n- Povišeni atmosferski tlak smatra se tlakom u vodi koji je veći od 100 milibara (0,1 bar) iznad atmosferskog tlaka na površini vode.\n\nIzraze i definicije potrebno je uskladiti s pravnim terminima u drugim važećim propisima, a ne iste izmišljati.\nTako se u Pravilniku o uporabi osobnih zaštitnih sredstava propisuju opće odredbe poslodavca u svezi s osobnim zaštitnim sredstvima koja radnici upotrebljavaju pri radu. Sastavni dio Pravilnika je popis osobnih zaštitnih sredstava pod Sredstvima za zaštitu organa za disanje navedeno je slijedeće: \n- samostalni ronilački uređaji za disanje s otvorenim krugom sa stlačenim zrakom, samostalni ronilački uređaji za disanje s otvorenim krugom za uporabu sa stlačenom dušik-kisik smjesom i ronilačka odijela.\n\nNadalje, u radnom zakonodavstvu ne postoji izraz „Profesionalno ronjenje“. \nPostoji izraz „Ronilački poslovi“ definiran Zakonom o zaštiti na radu, odnosno Pravilnikom o poslovima s posebnim uvjetima rada za ronjenja koje obavljaju osobe kojima je to profesija. U skladu s time, a i sukladno mišljenju nadležnog Ministarstva za rad je pojašnjeno kako su „Ronilački poslovi su poslovi ili usluge koje se obavljaju ronjenjem u bilo kojem obliku gospodarske djelatnosti uključujuću i javne službe, a kojeg obavljaju radnici na poslovima koji se obavljaju u vodi i na povišenom atmosferskom tlaku.“ \nRonjenja koja nisu ronilački poslovi su ronjenja u drugu svrhu (rekreacijska, turistička i dr.).\nPojmovi „Uvjerenje o ronilačkoj kategoriji (brevet)“, „Licenca“ i „Ronilačka asocijacija“ i sl. se pojavljuju samo kao izraz u ovom članku Pravilnika, pa je nejasno čemu služi njegovo značenje u pojmovniku kada se poslije u tekstu Pravilnika više nigdje ne spominju. Time su ti pojmovi nebitni i u svom smislu u Pravilniku ništa ne znače. \n\nOvaj prijedlog Pravilnika u suprotnosti je sa Zakonom o pružanju usluga u turizmu (ne odnosi se na turističko ronjenje) pa je nejasno zašto se u istom navode ISO norme koje su norme pružatelja usluga u turizmu – turističke norme.  Europski odbor za normizaciju iz Brussels-a (European Committee for Standardization ili Comite Europen de Normalisation - CEN) donio je 2004. godine u dijelu CEN/TC 329 -  Tourism services,  norme za pružatelje usluga u ronilačkom turizmu. Hrvatski zavod za norme (HZN) prema svom planu rada i tehničkog odbora (HZN/TO 228 - Usluge u turizmu), je krajem 2008. godine prihvatio i usvojio navedene norme kao hrvatske norme, a do danas je uslijedio čitav niz dodatnih normi u području turističkih usluga u ronjenju. Norme su \"a priori\" neobvezatne, njihova je primjena dragovoljna, a europski zakonodavac često upotrebljava norme radi potpore zakonodavstvu Unije izbjegavajući obvezu prilagodbe propisa svaki put kada se preradi norma. Kako se ovaj pravilnik ne bi trebao odnositi na turističke norme čitave odredbe koje se mogu povezati s normama su suvišne i nepotrebne. Nije jasno zašto se u prijedlogu Pravilniku spominju ISO norme kada je Hrvatski zavod za norme donio i usvojio hrvatske norme iz područja (s hrvatskim oznakama). U vezi toga, mnoge ronilačke organizacije (SSI, PADI, TDI/SDI itd.) su svoje programe ronilačkih tečajeva uskladile s navedenim normama CEN-a i iste certificirali preko auditornog tijela. Komentar za ustanovu POU Hrvatska ronilačka škola: Zoran Ergović"]
[38,"Hrvatski restauratorski zavod","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Ronilački projekt bi svakako trebao uključivati i operaciju terapeutske rekompresije iako se ista se ne može predvidjeti.\nU točki 11. je potrebno pozvati se na točno određene standarde i norme."]
[39,"Hrvatski restauratorski zavod","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Predmetna ISO norma se odnosi samo na rekreativno ronjenje. Znači li to da se pojmovi od točke 6. do točke 9. ne odnose na profesionalno ronjenje uključivo znanstveno- istraživačko ronjenje i ronjenje u arheološke svrhe?"]
[40,"Hrvatski restauratorski zavod","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Profesionalno ronjenje se nikako ne odnosi samo na gospodarsko ronjenje. Što je s znanstveno-istraživačkim ronjenjem  i  ronjenjem  u arheološke svrhe? Zar su ona neprofesionalna ili možda rekreacijska?"]
[41,"Hrvatski restauratorski zavod","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Zar nije ronjenje i boravak pod površinom kopnenih voda?"]
[42,"Mladen Pešić","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Donositi Pravilnik o sigurnosti ronjenja koji se odnosi ujedno i na rekreacijsko i na profesionlano ronjenje je suludo, na te dvije vrste ronjenja se ne odnose niti isti zakoni, niti pravilnici , niti su to djelatnosti koje imaju iste poveznice kao svoju krajnju svrhu. Rekreacijsko ronjenje je ronjenje koje, kao što mu ime kaže, se izvodi radi rekeacije, a profesionalno ronjenje podrazumijeva radove, istraživanja, znanstveni rad itd. Ove dvije svrhe ronjenja nikako ne bit rebalo stavljati u isti koš, budući da se rizici, obveze prilikom ronjenja i poslovi koji se izvode ispod vodene površine kod jednih i kod drugih ne mogu izjednačavati. Predlažem da se u ovakvoj formi Pravilnik koji se predlaže ne može niti nadopunjavati, već ga je potrebno temeljito izmjeniti  i razdvojiti po različitim svrhama ronjenja."]
[43,"Mladen Pešić","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Čl.3.st.1. Ronjenje nije samo boravak pod morem i morskom površinom, već boravak osobe ispod vodene površine što ovu definiciju čini nedorečenom jer izostavlja unutarnje vode, rijeke i jezera."]
[44,"Mladen Pešić","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Iz definicija ronilačkih kategorija koje se ovdje donose nije jasno pod koju skupinu bi spadali Advanced open water ronioci ili primjerice ronioci s Master scuba diver licenom; ISO 24801-2 se odnosi na OWD, a ISO 24801-3 na Divemaster/ Dive Guide. A gdje se u Pravilniku mogu smjestiti kategorije koje se nalaze između njih? Osim ISO normi se nigdje u pravilniku ne spominju ronilačke škole koje su priznate u RH i kategorije prema kojima je većina ronioca u RH i polagala tečajeve te bi trebalo povezati postojeće ronilačke kategorije s pojedinim pojmovima u Pravilniku,"]
[45,"Mladen Pešić","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Čl. 3. st. 3. Nejasno je što znači definicija profesionalno ronjenje i zašto se ovdje samo navodi profesionalno ronjenje u gospodarske svrhe. Gdje bi se prema ovim definicijama trebalo smjestiti znanstveno ronjenje koje se u kasnijim člancima navodi, budući da znanstveno ronjenje zasigurno nije komercijalno i nema gospodarsku svrhu?"]
[46,"dejan ranitovic","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Ad 19. umjesto kablom napisati kabelom."]
[47,"dejan ranitovic","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Ne postoji kategorija \"tečajac\" - polaznik tečaja!"]
[48,"dejan ranitovic","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Treba napraviti razliku između Voditelja ronjenja, odnosno Instruktora ronjenja sa aktivnim statusom od onih koji to nisu. Voditelj i Instruktor su kategorije, ali to ujedno ne znači da smiju voditi ronjenje ili obuku ronilaca."]
[49,"Andjelko Novosel","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Stavak 1. - Ronjenje je svaki duži boravak uz pomoć ARA u bilo kojem tekućem mediju, a ako se Pravilnik odnosi na ronjenje u vodenom mediju tada bi tako trebalo i napisati te voditi se tom činjenicom kroz cijeli dokument. Pozivom na ovaj stavak moguće je \"rušiti\" cijeli predmetni Pravilnik jer kontradiktoran s člankom 1. Samo iz ovog stavka je razvidno da je predloženi Pravilnik očajan! \nStavak 2. - nužna je bolja definicija!\nStavak 3. - Iz ovog članaka kao i iz članka 4, može se zaključiti kako je i znanstveno ronjenje dio profesionalnog ronjenja što je djelomično točno međutim definicija je posve netočna. Profesionalno ronjenje je ronjenje za potrebe obavljanja djelatnosti (prema NKD - u okviru djelatnosti gdje je potrebno ronjenje)! Djelatnosti mogu biti npr. podvodno šalanje, zavarivanje, vođenje, ali isto tako znanstvena ili stručna praćenja ili istraživanja, a koja nisu u gospodarske svrhe već u znanstveno istraživačke svrhe. \nStavak 13. - Bilo bi dobro da autor teksta savlada osnove nastavne terminologije te da se kao takva primjenjuje i u ovom dokumentu! Podučavanje je davanje satova, instrukcija, a vezano je za formalno učenje. U ovom kontekstu ispravno je koristiti izraz poučavanje jer se radi o organiziranom i sustavnom stjecanju novih znanja i vještina!\nOpćenito je nužna lektura teksta koji je vrlo loše napisan! Definicije su loše često s izrazima koji nisu standardizirani."]
[50,"Božidar Flis","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Rekreacijsko ronjenje - sportski klubovi nisu profesionalci i vrše obuku svojih članova. \nSportsko ronjenje se uopće ne spominje? Je li to rekreacija???"]
[51,"Foka doo","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","18. Autonomna ronilačka oprema je komplet spremnika sa stlačenim plinom za disanje, uređajem za disanje pod površinom (ronilački regulator), te kompenzatorom plovnosti kao i ronilački mjerni instrumenti,\n\nŠto je sa poluzatvorenim krugom disanja i zatvorenim krugom disanja ? (SCR i CCR )"]
[52,"Foka doo","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","19. Vezana ronilačka oprema \n\nZašto je definirana kada se kasnije ne spominje ?"]
[53,"Krešimir Žic","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","l2. Ronilačka asocijacija je organizacija koja nudi sustave obrazovanja i izdavanja uvjerenja o ronilačkoj kategoriji za rekreativno ronjenje i koja je odgovorna za kvalitetu primijenjene poduke ronjenja (CMAS, PADI, SSI, NAUI i dr.),\n\nOvo su ostaci od starog pravilnika. Ako se navodi bilo koja ronilačka asocijacija imenom i prezimenom, onda treba  dodati popis kao prilog, a iimena istiz zamijeniti tekstom “popis trenutnih ronilačkih asocijacija nalazi se u prilogu 1 ovog Pravilnika,”\nStvoriti novi \"Prilog 1\" u kojem će se navesti sve trenutno poznate/priznate ronilačke asocijacije, kao i njihove osnovne informacije (pogoto ako imaju lokalno predstavništvo u hrvatskoj)\nPrilog 1 (Izjava o zdravstvenom stanju) pretvoriti u Prilog 2"]
[54,"Foka doo","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Ronilački projekt i ronilačka aktivnost obuhvaćaju svaku aktivnost, sastavljenu od jedne ili više ronilačkih operacija, u kojoj sudjeluje najmanje jedna osoba kao ronilac i traje od trenutka kada prvi ronilac započne s pripremama za ronjenje do trenutka kada posljednji ronilac napusti more, komoru ili drugu okolinu u kojoj se ronjenje ili bilo koji dio ronjenja odvio te završi sve potrebne dekompresijske postupke, uključujući i, kada se u razumnoj mjeri može predvidjeti da je to potrebno, svu terapeutsku rekompresiju,\n_ ovo je nevjerojatno. Ako imamo terapeutsku rekompresiju, za to nije zadužen nitko do liječnik hiperbaričke medicine. Kako to može biti dio ronilačkog projekta ???? Da unesemo tablicu 6A( US Navy - diving manual ) u projekt. Potuni NONSENS"]
[55,"Pavle Dugonjić","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","(2) Rekreacijsko ronjenje može biti i ronjenje u sportskim klubovima ili udrugama koje vrše edukaciju i obrazovanje ronilačkog kadra – takvi klubovi ili udruge nisu profesionalci? \n(3) Profesionalno ronjenje: uključuje li i ronjenje u znanosti? Je li ronjenje u gospodarske svrhe izjednačeno s komercijalnim ronjenjem?\n(6) Bi li to bio ekvivalent CMAS R1 ili nekoj drugoj kategoriji? Također, prema ISO standardu ovo se opisuje kao \"Recreational diving services”. Kako se to uklapa u podjelu na rekreacijsko i profesionalno ronjenje?\nIsto vrijedi i za (7), (8) i (9).\n(10) Terapeutsku rekompresiju (ako se misli na liječenje u barokomori) provodi liječnik hiperbarične medicine, a ne treća osoba. Podrazumijeva li se da je i liječenje u komori dio projekta/aktivnosti?\n(13) Spada li ovo pod rekreativno, sportsko ili profesionalno ronjenje?\n(19) Ako je riječ o dobavi udisajnog medija s površine, nije li tu riječ o tehničkom/komercijalnom ronjenju?"]
[56,"Pavle Dugonjić","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","Ronjenje je boravak osobe pod vodom (ili pod površinom vodenog tijela). V. komentar čl. 1."]
[57,"ANTON PREKALJ","Rodna jednakost,\nČlanak 3.","stavak 1. - Ronjenje nije samo pod morskom površinom"]
[58,"POU Hrvatska ronilačka škola","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","Predlagatelj ovog Pravilnika očito nije upućen u važeće zakone i propise koji su na snazi u RH. Prije smo napomenuli kako se ovaj prijedlog Pravilnika ne odnosi na turističko ronjenje i pružanje usluga u turizmu. U protivnom, ako bi predlagatelj ovog prijedloga Pravilnika smatrao kako se odnosi na pružanje usluga turističkog ronjenja onda je ovaj Pravilnik u mnogim odredbama suprotan Zakonu o pružanju u sluga u turizmu te je time i neustavan (članak 5. Ustava RH).\nNadalje odredbe prijedloga ovog Pravilnika u člancima 4., 5. i 6. su nepotrebne i neutemeljene izmišljene odredbe koje su u suprotnosti s važećim odredbama Zakona o zaštiti na radu koji za sve radnike koji obavljaju ronilačke poslove na svom radnom mjestu već propisuju obvezu vođenja određene dokumentacije vezane za obavljanje ronilačkih poslova ili usluga. \nSvi poslodavci, bez obzira na djelatnost ili broj radnika koji zapošljavaju, obvezni su pisanim uputama osigurati izvođenje procesa rada u skladu sa propisima zaštite na radu i to na način da ih istaknu na mjestima rada. Sukladno odredbama članka. 18. točka 5. Zakona o zaštiti na radu poslodavac je dužan pisanim uputama osigurati provedbu procesa rada u skladu s propisima zaštite na radu. Tako je poslodavac koji izvodi radove pod vodom (ronilačke poslovi i drugi poslovi koji se obavljaju ronjenjem) dužan izraditi Upute za sigurno izvođenje ronilačkih poslova koje moraju biti dostupne svim osobama na radu, odnosno osobe koje su na bilo koji način uključene u ronilačke poslove. Primjerice Upute za sigurno izvođenje ronilačkih poslova su propisane Zakonom o zaštiti na radu, a sukladno tome propisana je i dokumentacija kroz procjene rizika kod pružanja usluga turističkog ronjenja, pa su ta dva zakona u suglasnosti. \nKao što navodi praksa inspekcije rada i zaštite na radu radnici koji obavljaju ronilačke poslove ili pružaju usluge turističkog ronjenja tek nakon što su pročitali, razumjeli i potpisali Upute za sigurno izvođenje poslova mogu pristupiti obavljanju poslu ili vođenju ronjenja. \nUkoliko poslodavac sam ne provodi mjere zaštite na radu, dužan je svojim ovlaštenicima dati ovlaštenja za poduzimanje mjera u okviru njihovog djelokruga, kojima se osigurava provedba Zakona o zaštiti na radu i drugih propisa iz zaštite na radu, a naročito odredbi članka. 26. i članka. 73. Zakona o zaštiti na radu. \nTo znači kako je sukladno Zakonu o zaštiti na radu mora biti određena odgovorna osoba kod izvođenja ronilačkih poslova u gospodarstvu ili turizmu (Voditelj) koji je stručno osposobljen za obavljanje ronilačkih poslova ili usluga turističkog ronjenja, te je naročito odgovoran za izvođenje tih poslova sukladno gore navedenim uputama. \nProtivno navedenom odredbe ovog prijedloga Pravilnika su u suprotnosti s navedenim zakonima, pa su ove odredbe prijedloga Pravilnika nepotrebne, neutemeljene, promašene i u konačnici nezakonite.\nOpet napominjemo kako je bespredmetno komentirati pojedine odredbe ovog prijedloga Pravilnika koji je nestručan, promašen i nezakonit. Potrebno je odgovorno pristupiti izradi potpuno novog teksta Pravilnika koji se ne bi trebao odnositi na odredbe iz rada, zaštite na radu i pružanja usluga u turizmu koje su već određene drugim propisima. Očekujem kako će nadležno tijelo Ministarstva pomorstva odbaciti ovaj tekst Pravilnika u cijelosti i pristupiti izradi novog Pravilnika koji će u nadležnosti pomorstva regulirati označavanje mjesta ronjenja u cilju zaštite pomorskog prometa, gospodarskih subjekata i radnika koji obavljaju poslove na moru, a posebno zaštitu ronilaca i pružatelja usluga ronjenja u bilo kojem obliku. Komentar za ustanovu POU Hrvatska ronilačka škola: Zoran Ergović"]
[59,"HGK","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","Grupacija akvakulture HGK vezano za predloženi članak 4. Prijedloga Pravilnika o sigurnosti ronjenja navodi da isti ne propisuje formu, sadržaj, obrazac ronilačkog projekta te je navedeno potrebno definirati.\n\nGrupacija akvakulture HGK predlaže izmjenu stavka 2. članka 4. na način da isti sada glasi:\n\n„Iznimno od stavka 1. ovoga članka za samostalno profesionalno ronjenje te svakodnevne operativne radnje u marikulturi i ribarstvu, nije potrebno izraditi ronilački projekt.“\n\nVezano za članak 4. stavak 6., koji glasi: „Ronilački projekt temelji se na procjeni rizika za zdravlje i sigurnost svake osobe koja sudjeluje u ronilačkom projektu i sastoji se od zapisnika o rezultatima planiranja koji uključuje sve podatke i upute neophodne za pružanje savjeta onima koji sudjeluju u projektu i uređenje njihovog načina rada kako bi se osiguralo, njihovo zdravlje i sigurnost.“, Grupacija akvakulture HGK ističe da je predmetni stavak ne primjenjiv na sektor marikulture i ribarstva. Ronioci zaposleni u ovom sektoru odlaze na redovite godišnje preglede kod doktora Medicine rada."]
[60,"Hrvatski restauratorski zavod","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","Znači li to da za rekreacijsko ronjenje nije potreban ronilački projekt? Odredba u koliziji s definicijom ronilačkog projekta iz pojmovnika iz članka 3., točka 10. prema kojoj je ronilački projekt i ronilačka aktivnost SVAKA  aktivnost  sastavljena od jedne ili više operacija u kojoj sudjeluju najmanje jedna osoba kao ronilac od trenutka započinjanja s pripremama za ronjenje do trenutka napuštanja mora, odrađivanja dekompresijskih postupaka i terapeutske rekompresije."]
[61,"Mladen Pešić","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","Čl. 4. st. 1. Nelogična je i nepotrebna dioba ronjenja u arheološke svrhe od znanstveno istraživačkog ronjenja budući da je arhelogija znanstena disciplina i kao takva ne bi trebala biti izdvojna iz konteksta.\n\nČl. 4. st. 2. Koja je definicija samostalnog profesionalnog ronjenja?\nČl. 4. st. 4. Vrlo česta je situacija, pogotovo na zahtjevnim znanstvenim ronilačkim projektima, da jedna osoba ne može kontrolirati sve ronilačke operacije koje uključuju ne samo plan ronjenja i čitavu logistiku i već i dokumentiranje, fotografiranje, istraživanje i/ili prikupljanje nalaza za znanstvene svrhe te se među pojedinim članovima tima mogu raspodijeliti odgovornosti za nadzor pojedinih aktivnosti, stoga ova formulacija u realnom ronilačkom projektu \"ne drži vodu\". \nČl. 4. st. 6. Formulacija ovog stavka je zbunjujuća, kako možemo izraditi zapisnik o rezultatima planiranja , i kako jedan znanstvenik može izraditi procjenu rizika za zdravlje i sigurnost svake osobe na projektu koja bi bila mjerodavna s obzirom da se uvjeti na moru mijenjaju iz dana u dan i nemoguće ih je sve predvidjeti."]
[62,"Andjelko Novosel","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","(1) Prva rečenica je posve neshvatljiva, zbunjujuća i netočna.  U standardnom jeziku projektom ili projektnim zadatkom se definira jedna ili skup aktivnosti za koje su odrđeni ciljevi i metode na koji način će se ciljevi postići. Pojam \"zahvat\" suvišan je i netočan jer podrazumijeva destruktivnu intervenciju u prostoru što uglavnom nije nužno kod znastveno-istraživačkih ronjenja u kojem se mogu primjenjivati destruktivne metode istraživanja. Ukoliko je bila namjera primijeniti građevinsku terminologiju tada je trebalo odvojiti podvodne radove od znastvenog ronjenja (uključujući i podvodna arheološka istraživanja). Nadalje, posve je nejasan kriterij po kojm je arheologija odvojena od znanstveno - istraživačkog ronjenja? Uostalom, termin \"projekt\" u kontekstu ovog pravilnika je suvišan i nepotreban. Posve je dovoljno preuzeti međunarosdnu terminologiju.\n(2) Zašto postoji iznimka i koje tijelo odobrava iste? Samo po sebi se nameće sumnja kako je iznimka uvedena za pogodovanje!\n(3) Duboko nerazumijevanje teme. Naime, još uvijek nije poznato (a čito niti neće biti iz ovog dokumenta) što je Ronilački projekt, koje su mu sastavnice i na čemu se temelje (građevinskom projektu, znanstveno istraživačkom projektu). Naime iz članka 3. stavka 10. nisu poznate nužne činjenice za razumijevanje ovog termina! U navedenom stavku opisan je potupak ronjenja, ali ne i pojam ronilačkog projekta! \n(4) Vrlo nejasno i preopćenito\n(5) Nejasno! Bilo bi dobro da autor još koji puta pročita rečenicu i pokuša je sam interpretirati! Valjda projekt mora biti izrađen u skladu s važećim propisima čije reference je potrebno jasno istaknuti u predmetnom projektu?\n(6) Vrlo nejasno! Projekt se valjda temelji se na projektnom zadatku, a obavezan element je procjena i upravljanje rizicima! Nadalje, predlažem autora za državnu nagradu jezikoslovlja u birokraciji za izraz \"zapisnika o rezultatima planiranja\" pri čemu niti ostatak rečenice nije za baciti. Mi, obični smrtnici napisali bi \"planiranje ronjenja sukladno pisanim uputama/obrscima koje su sastavni dio ovog pravilnika\"."]
[63,"Drazen Pavlov","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","Plan ronilacke aktivnosti mora bit napravljen prije nje same na osnovu analize rizika koji mora bit prihvatljiv, OK. \nPo kojem matrixu se analiza vrsi i s kojim mjerenjima za 1., 3. i 4., sto je a sto nije prihvatljivo? \n4 Posto rizik mora bit prihvatljiv prije ronjenja ili dolaska na lokaciju jeli to znaci da organizator lokaciju mora posjetit prije kako bi utvrdio stanje, moze se raditi i o udaljenim lokacijama 10-20 milja, pa se vratit po ronioce ako je rizik prihvatljiv?\n5 Koje mjere se mogu poduzeti kako bi se smanjio rizik za 1., 3. i 4. osim ne odlaska na ronjenje?\n- koji je minilani propisani standard za nacin ulaska i izlaska da bi bio prihvatljiv i siguran? s obale ili broda, visina skoka, sirina ulaza, skala, nagib, do kojeg stanja mora (Beufortova skala)"]
[64,"Foka doo","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","3. znanstveno-istraživačka ronjenja\n4. ronjenje u arheološke svrhe.\nZašto arheologija ne spada u znanstveno - istraživačka ronjenja ? Kod arheoloških istraživanja radi s upravo o tome.  Samu regulativu istraživanja određuju konzervatorski uredi i spada pod Ministarstvo kulture i medija."]
[65,"Pavle Dugonjić","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","(2) Koja je definicija \"samostalnog profesionalnog ronjenja\"?"]
[66,"Pavle Dugonjić","Ronilački projekt,\nČlanak 4.","Čl. 4. st. 1 kontradiktoran je čl. 1. u kojemu se za profesionalno ronjenje spominje samo gospodarska svrha:\n\"Profesionalno ronjenje je ronjenje koje se obavlja u gospodarske svrhe,\"\n...dok se ovdje pod profesionalno ronjenje (dakle, ronjenje u gospodarske svrhe) svrstavaju i znanstveno-istraživačka ronjenja i ronjenje u arheološke svrhe (!)."]
[67,"HGK","Ronilački projekt,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak 1. Prijedloga Pravilnika o sigurnosti ronjenja glasi: „Profesionalni ronilac smije roniti u ronilačkom projektu samo ako ima stručnu osposobljenost i/ili odobrenu kvalifikaciju koja vrijedi za svaku ronilačku operaciju koju će obavljati u ronilačkom projektu.“\nVezano za navedeno, Grupacija akvakulture HGK navodi da je potrebno definirati koja je to stručna osposobljenost ili odobrena kvalifikacija koja vrijedi kod svake ronilačke operacije. \n\nTakođer, vezano za članak 5. Prijedloga Pravilnika o sigurnosti ronjenja, Grupacija akvakulture HGK predlaže dodavanje stavka 7. koji bi glasio:\n„(7) Ronilac u sektoru marikulture i ribarstva vodi dnevnik ronjenja i isti je dužan čuvati na mjestu obavljanja djelatnosti ronjenja u marikulturi i ribarstvu.“"]
[68,"Hrvatski restauratorski zavod","Ronilački projekt,\nČlanak 5.","Vezano za odredbu stavka 1 s obzirom da profesionalni ronilac ne smije roniti u ronilačkom projektu bez stručne osposobljenosti i/ili odobrene kvalifikacije znači li to da isto ne vrijedi za rekreativce? U koliziji s člankom 3, točkom 10 koja kao ronilački projekt  ili ronilačku aktivnost definira \"SVAKU aktivnost sastavljenu od jedne ili više ronilačkih operacija, u kojoj sudjeluje najmanje jedna osoba kao ronilac i traje od trenutka kada prvi ronilac započne s pripremama za ronjenje do trenutka kada posljednji ronilac napusti more, komoru ili drugu okolinu …..\""]
[69,"Mladen Pešić","Ronilački projekt,\nČlanak 5.","Čl. 5 st. 1. Koja je definicija profesionalnog ronioca? Gdje se obavlja stručno osposobljavanje za profesionalne ronioce i po kojem se zakonu ili pravilniku određuje to osposobljavanje?\nČl. 5. st. 5. Nejasna je formulacija koju donosi ovaj stavak, jer kaže da se ronilac dužan pridržavati naredbi nadzornika kada nisu suprotne s naredbama nadzornika?!? Čemu služi izrada projekta ako su to samo upute?"]
[70,"Andjelko Novosel","Ronilački projekt,\nČlanak 5.","(1) Iz činjenice kako nedostaje jasna definicija Ronilačkog projekta te definicija Ronilačke operacije, proizlazi isto tako nejasnoća koja je to potrebna stručna osposobljenost/odobrena kvalifikacija koju član tima/profesionlani ronioc mora posjedovati i tko o tome odlučuje?  Osim toga nedostaje i obrazloženje pojma \"profesionlani ronioc\" u smislu preimjedbi na članak 4. stavak 1. Nadalje, predlažem zamjenu riječi \"smije\" ili \" ne smije\" s \"dopusiti, dopušteno\" ili \"nije dopušteno\".\n(2) Ponovno iznimka, ovog puta vrlo opasna jer je posve nejasna i nedorečena. Nisu propisani uvjeti pod kjima netko neiskusan može stjecati iskustvo! Tekst bi trebalo potpuno preoblikovati i postaviti jasne uvjete za ronjenje školaraca u okviru profesionalnih ronilačkih aktivnosti. Moguća nova formulacija \"Zbog stjecanja praktičnih vještina, moguće je iznimno dopustiti polaznicima tečaja za profesionalne kategorije ronjenja (navesti koje) sudjelovanje u obavljanju lakših zadataka u okviru RP. Pisano dopuštenje za sudjelovanje polaznika/praktikanata izdaje voditelj projekta te određuje mentora koji je ujedno zadužen i za neposrednu sigurnost praktikanta.\" Naime, uobičajeno je u svim djelatnostima, naročito onim opasnim, zaduženje mentora.\n(3)(4)(5) Strašno loše i nejasno napisano! Nije u duhu jezika! Npr. uvriježen termini \"psihofizička sposobnost\", \"usmeni nalog\" ili \"nalog\".\n(6) Također nejasno. Opće je pravilo koje važi za svakog ronioca voditi dnevnik ronjenja čiji je sadržaj poznat. Ovdje se uvodi novi termin \"zapisnik ronjenja\" za kojeg nije jasan sadržaj (stručni, sigurnosni). Dovoljno je napisati \" ... dužan je voditi zapisnik ronjenja\"."]
[71,"Pavle Dugonjić","Ronilački projekt,\nČlanak 5.","Čl. 5 (1):\nAko centar vodi grupu na ronjenje (gdje spada centar; u profesionalno, rekreativno, sportsko, turističko ronjenje?), vodi grupu ljudi unutar koje su rekreativni ronioci (ljudi koji rone za rekreaciju). Znači li to da ne smiju roniti jer nisu profesionalni ronioci tj. da ne smiju sudjelovati u ronilačkom projektu?\nIli je ronilački projekt vezan samo uz neku gospodarsku djelatnost?\nČl. 5. (2):\nDakle, ronilac na obuci (smije li biti rekreativac) koji nema stručnu osposobljenost i/ili odobrenu kvalifikaciju smije biti dio projekta kako bi dobio kategoriju koja mu treba za obavljanje predmetnog posla? Nije li to kontradiktorno s st. (1)?"]
[72,"Hrvatski restauratorski zavod","Rodna jednakost,\nPlan ronilačke aktivnosti","Iz odredbe proizlazi da je Plan ronilačke aktivnosti potreban samo za rekreacijsko ronjenje. Da li je tome tako?"]
[73,"HGK","Plan ronilačke aktivnosti,\nČlanak 6.","Grupacija akvakulture HGK, predlaže da se u članku 6. Prijedloga Pravilnika o sigurnosti ronjenja doda stavak 6, koji bi glasio:\n„(6) Ovaj članak ne primjenjuje se na djelatnost marikulture i ribarstva.“"]
[74,"Andjelko Novosel","Plan ronilačke aktivnosti,\nČlanak 6.","Iznimna zbrka u pojmovima, a stavci se ponavljaju iz člnaka 4. Razvidno je duboko nepoznavanje pojmova \"projekt, projektni zadatak, aktivnost, mjera, cilj, metoda ...\". Ako se za aktivnosti propisuju predmetne odredbe, tada su odredbe za  projekt  nešto sasvim drugo."]
[75,"Drazen Pavlov","Plan ronilačke aktivnosti,\nČlanak 6.","Plan ronilacke aktivnosti mora bit napravljen prije nje same na osnovu analize rizika koji mora bit prihvatljiv, OK. \nPo kojem matrixu se analiza vrsi i s kojim mjerenjima za 1., 3. i 4., sto je a sto nije prihvatljivo? \n4 Posto rizik mora bit prihvatljiv prije ronjenja ili dolaska na lokaciju jeli to znaci da organizator lokaciju mora posjetit prije kako bi utvrdio stanje, moze se raditi i o udaljenim lokacijama 10-20 milja, pa se vratit po ronioce ako je rizik prihvatljiv?\n5 Koje mjere se mogu poduzeti kako bi se smanjio rizik za 1., 3. i 4. osim ne odlaska na ronjenje?\n- koji je minilani propisani standard za nacin ulaska i izlaska da bi bio prihvatljiv i siguran? s obale ili broda, visina skoka, sirina ulaza, skala, nagib, do kojeg stanja mora (Beufortova skala)"]
[76,"Hrvatski restauratorski zavod","Organizator ronjenja,\nČlanak 7.","Stavak 4. je potrebno pozicionirati unutar stavka 1."]
[77,"Andjelko Novosel","Organizator ronjenja,\nČlanak 7.","(1) Iz napisanog prizlazi kako organizator ronjenja mora pružati predmetne usluge što je posve neprihvatljivo, nedostaje riječ \"...koja može pružati ...\". Osim toga nije uopće jasno da li organizator ronjenja  mora biti osoba ili tvrka, obrt i sl. što je popriličan propust! Ako može biti tvrtka ili organizacija tada se radi o nositelju projekta, a odgovorna osoba je voditelj projekta! \n(2) Ukoliko se radi o obvezim kriterijima, i ovdje su posve neprihvatljivi jer nisu relevantni. Organizator ronjenja može i morala bi isključivo biti osoba primjereno kvalificirana i s potrebnim iskustvom. <1> Da li to znači da neki djelatnik IORa, PMFa ili IRBa, sjajan znanstvni ronilac s značajnim iskustvom ne može obiti organizator ronjenja jer nije samozaposlen? Besmisleno! <2>Da li to znači da organizator ronjenja mogu biti samo ravnatelji IRBa, IORa ili dekan PMFa pod uvjetom da su ronioci? \nTemeljem besmislenih kriterija ultimativno se isključuju djelatnici obrazovnih i znanstveno-istraživačkih institucija i nameće im se obavezna suradnja s vanjskim pravnim ili fizičkim osobama, što je posve neprihvatljivo.\n(3) Birokratska besmislenost koja se temelji na prethodnoj stavci.\n(4) Za koga se propisuju odredbe? Za osobe ili tvrtke/institucije? Sada se odjednom spominje mogućnost da organizatorom ronjenja bude i udruga građana?!! Pa evo pitanje: kako udruga građana može biti samozaposleni ronioc? Dakle, organizator ronjenja isključivo može biti osoba koja ima potrebne kvalifikacije i zadovoljavajuće iskustvo bez obzira na radi status, ako ga nositelj projekta angažira i s njime potpiše ugovor o suradnji. \nUglavnom, predlagač bi trebao promisliti o piramidi odgovornosti i educirati se o tematici kriznog upravljanja!\n \nPravilnikom se djelomice propisuju uvjeti za znanstveno-istraživačko ronjenje, ali se nigdje ne spominje uloga relevantnih obrazovnih, znanstveno-istraživačkih, muzejskih institucija koje su često nositelji projekata u kojima se primjenjuju metode podvodnih istraživanja - neprihvatljivo!"]
[78,"Krešimir Žic","Organizator ronjenja,\nČlanak 7.","(1) Organizator ronjenja je pravna ili fizička osoba, vlasnik obrta koja pruža sljedeće usluge:\n\nOrganizator ronjenja nije samo vlasnik obrta. Dovoljno je navesti pravna ili fizička osoba. Ukoliko se želi navesti obrt potrebno je dopuniti i/ili dodati d.o.o."]
[79,"Hrvatski restauratorski zavod","Organizator ronjenja,\nČlanak 8.","Stavak 2., točka 1. određuje uvjete kojima se ronilačka aktivnost može obaviti bez rizika. Mišljenja smo da odredbu treba preoblikovati na način da se omoguće ronilačke aktivnosti uz obvezu osiguravanjea uvjeta za maksimalnu sigurnost jer je ronjenje samo po sebi rizična aktivnost i isto bez rizika nije moguće."]
[80,"Hrvatski restauratorski zavod","Organizator ronjenja,\nČlanak 8.","Tko je nadzornik ronjenja iz stavka 1., točke 5? Nije naveden u pojmovniku."]
[81,"Mladen Pešić","Organizator ronjenja,\nČlanak 8.","st. 2. Nije jasno koji su to odgovarajući i dostatni uređaji?"]
[82,"Mladen Pešić","Organizator ronjenja,\nČlanak 8.","St. 5. navodi da je nadzornik ronjenja odgovoran za ronilački projekt, ta funkcija nigdje do sada nije pravilno definirana. U čl. 4. st. 3 stoji da voditelj ronjenja izrađuje ronilački projekt, da li nadzornik i organizator mogu biti ista osoba?"]
[83,"Andjelko Novosel","Organizator ronjenja,\nČlanak 8.","(1) U članku 4. ne propisuje se sadržaj niti izričito piše obveza izrade ronilačkog projekta (što god on značio u smislu ovog pravilnika).\nA1. Nejasno i nije u duhu hrvatskog jezika. Projekti i aktivnosti u okviru projekata se ne obavljaju već provode: npr. \"... provesti projekt i one aktivnosti propisanih za slučajeve hitnosti\", ako je to pisac htio kazati. \nA2 O kakvim je uređajima tj. opremi riječ? Nedostaje alineja koja opisuje tajanstvenu sigurnosnu opremu.\nA3 Nije u duhu jezika, previše suvišnih riječi. Oprema mora biti funkcionlana i redovno održavana.\nA4. Nije u duhu jezika, previše suvišnih riječi. npr. \"... osobe koje sudjeluje u ronilačkom projektu dužne su slijediti upute iz plana ronilačkog projekta  i pozitivne propise RH\" pri čemu je nužno negdje propisati upute i sadržaj plana ronilačkog projekta.\nA5. Ovo je prvi članak u kojem se spominje Nadzornik ronjenja. Pomalo je neobično da se tek ovdje spominje osoba koja je, prema ovoj stavci, odgovorna za ronilački projekt. Bilo bi terminološki primjerenije nazvati odgovornu osobu za projekt - voditeljem projekta, pod uvjetom da objasnimo što je to ronilački projekt! Osoba odgovorna za ronjenja, uvriježeno je voditelj ronjenja! Promjena terminologije unosi zbrku, a i pomalo je neprimjereno uvoditi \"policijsku\" terminologiju jer se ovim pravilnikom želi afirmativno pristupiti sigurnosti, a ne represivno. Ujedno je potrebno pozvati se na članak 10. u kojem se propisuje odgovornost \"nadzornika\".\nA6 Besmisleno, odgovorna osoba mora biti uspoznata s cijelim projektom ako je odgovorna za ronilački projekt kao što se spominje u prethodnoj alineji.\nA7. Koji su to potrebni podaci, minimalni zahtjevi? Ako se propisuje to znači da netko može u slučaju nezgode tražiti zapisnik čiji sadržaj je, u ovom obliku, nepoznat! \n(2) Besmisleno, ponavlja se nepotrebno!"]
[84,"Pavle Dugonjić","Organizator ronjenja,\nČlanak 8.","Nemoguće je garantirati ronjenje bez rizika za zdravlje. Ronjenje je samo po sebi rizična aktivnost."]
[85,"Hrvatski restauratorski zavod","Organizator ronjenja,\nČlanak 9.","Navedene informacije dužan je pružiti i organizator ronjenja iz točaka 6., 7., 8., i 9. članka 7. stavka 1."]
[86,"MAJA KALEB","Organizator ronjenja,\nČlanak 9.","(Ovo je bolno čitati.)\n\nOrganizator ronjenja koji pruža uslugu iz članka 7. stavka 1. točaka 1., 2. i 3. ovoga Pravilnika dužan je korisnicima usluge pružiti informacije o:\n\n1. mjestu ronjenja, posebno one vezane za opasnosti i koje se odnose na sigurnost ronjenja,\n2. grupama i/ili veličini grupe te parovima,\n3. ograničenjima u odnosu na dubinu i trajanje ronjenja,\n4. identitetu i ulozi voditelja ronjenja,\n5. postupku u hitnom slučaju,\n6. očekivanom/poželjnom(/neki bolji izraz) ponašanju ronilaca. (Svakako ne \"potrebnom\".)"]
[87,"Mladen Pešić","Rodna jednakost,\nNadzornik ronjenja","Definicija nadzornika ronjenja nije unešena u čl. 3. te nije jasno koje su njegove minimalne kvalifikacije."]
[88,"Hrvatski restauratorski zavod","Nadzornik ronjenja,\nČlanak 10.","Tko je nadzornik ronjenja? Nije definiran pojmovnikom.\nŠto je primjerena kvalifikacija iz stavka 2.? Potrebno točno odrediti.\nU stavku 3., točka 1. - moguće je poduzeti mjere za smanjenje rizika, svođenje rizika na minimum no, ne i osigurati operacije bez rizika.\nVezano za stavak 7.- prilikom ronilačkog udesa primarno je pružiti pomoć unesrećenom. Ovako sročena, odredba stvara zabunu u pogledu prioriteta aktivnosti, Prijedlog: lučku kapetaniju obavijestiti unutar npr. 24 sata. \nDa li se predmetni obrazac propisuje ovim pravilnikom? Ne nalazi se u privitku."]
[89,"Mladen Pešić","Nadzornik ronjenja,\nČlanak 10.","Složio bih se s već navedenim komentarima osobito s dijelom koji ne definira tko je nadležan za utvrđivanje da li je osoba primjereno kvalificirana i ovlaštena za imenovanje nadzornikom ronjenja te gdje se takve kvalifikacije mogu steći.\nU st. 6. se ponavlja formulacija koja pretpostavlja da ronjenje ne predstavlja rizik, ali svi ronici su svjesni da je svako ronjenje rizično za zdravlja i sigurnost i da se ti elementi ne mogu isključiti iz ronjenja."]
[90,"Andjelko Novosel","Nadzornik ronjenja,\nČlanak 10.","(1) U članku 8. navodi se kako je \"nadzornik\" odgovoran za ronilački projekt, a ovdje se navodi kako je zadužen za nadzor. Autor bi trebao razlikovati termine. Odgovoran je nositelj projekta. Umjesto termina  \"nadzornik\" primjerenije je \"voditelj\".\n(2) Tko je nadležan za utvrđivanje da li je osoba primjereno kvalificirana i ovlašten za provjeru istog. Temljem kojih propisa će se utvrđivati odgovornost i primjerena kvalificiranost u slučaju nezgode npr. tijekom podvodnih istraživanja? Nedostaje obrazloženje.  \n(3) Ponovno, nedostaje definicija za \"ronilačku operaciju\". Ako je u članku 3. navedeno ronjenje ili aktivnost ronjenja onda bi se tako trebalo i koristiti. \" ... osigurati da se aktivnosti ronjenja u okviru ronilačkog projekta...\".\n(3) A1 Već je napisano ali treba ponoviti kako svaku ronilačku aktivnst prati stanovit rizik pa bi u tom smislu trebao preformulirati rečenicu jer dovodi u zabludu.  Koristiti termine \"upravljanje rizicima, smanjivanje rizika i sl.\"\n(3)A2 navesti poznate zahtjeve i zabrane (po mogućnosti izmjegavati termin zabrana te koristiti ograničenja) a potom se pozvati na druge u skladu s pozitivnim propisima RH!\n(3) A3 Nije u duhu jezika pa je time nerazumljivo jer se plan ronilačkog projekta (za kojeg, nota bene, u ovom pravilniku uopće nije propisan sadržaj) ne bi smio proturiječiti. Zato i pišemo pravilnik, zar ne?!! \"u skladu s planom ronilačkog projekta.\"\n(4) Promijeniti u npr. \"Voditelj ronjenja dužan sve osobe koje sudjeluju u ronjenju je upoznati s ronilačkim projektom i aktivnostima ronjenja.\"\n(5) Definirati sadržaj zapisnika (da li je to dnevnik ronjenja ili je dnevnik ronjenja dio zapisnika koji sadrži i druge elemente?) i napisati odredbu u duhu hrvatskog jezika: npr.\"Voditelj ronjenja dužan je voditi zapisnik o provedbi ronilačkog projekta.\"\n(6) Slično kao i za prethodni stavak, preformulirati rečenicu kako bi bila napisana razumljivo i u duhu jezika.\n(7) Postoje propisane procedure na koje se ovdje valja pozvati!"]
[91,"Foka doo","Nadzornik ronjenja,\nČlanak 10.","U Republici Hrvatskoj ne postoji zanimanje Nadzornik ronjenja, Vjerujem da se ovdje radi o terminu SUPERVISOR koji je samo preveden s Engleskog.  Znači za ovo zanimanje ne postoji Stručno osposobljavanje.  \n\"1.bez rizika za zdravlje i sigurnost svih koji sudjeluju u toj operaciji i drugih osoba na koje operacija može utjecati,\"\nNe postoji način ronjenja koji je - BEZ RIZIKA. Svaki rad ispod površine i pod tlakom predstavlja rizik. \n\n\"(6) Nadzornik ronjenja ne roni tijekom ronilačke operacije koju nadzire osim ako plan ronilačkog projekta za tu ronilačku operaciju to izričito dopušta i ako takvo ronjenje ne predstavlja rizik za zdravlje i sigurnost onih koji sudjeluju u toj operaciji kao i drugih osoba na koje to može utjecati.\"\nOvo nema nikakvog smisla, ne smije osim ako - ponovo ne predstvalja rizik a rizik je uvijek prisutan.\n\nDo sada je praksa bila da postoji voditelj ronjenja. Uvođenje ove kategorije je potpuno bespotrebno - vidi se utjecaj \"Offshore ronjenja\" i anglosaksonskog načina imenovanja ronilačkih dužnosti. Ove kvalifikacije vezane su uz komercijalno \"Ofshore\" ronjenje, IMCA ima ovakva zanimanja ali ona obično nisu dio nacionalnih zakonodavstava,"]
[92,"Pavle Dugonjić","Nadzornik ronjenja,\nČlanak 10.","(2) Koje se stručno osposobljavanje odnosi na stjecanje ove kvalifikacije i pri kojoj udruzi/ronilačkoj asocijaciji/ustanovi za obrazovanje/instituciji? Što znači primjereno kvalificirana tj. prema kojim kriterijima?\n(4) Zar to nije dužnost organizatora ili voditelja ronjenja?\n(5) Zar to ne radi voditelj ronjenja?\n(7) Zar to nije dužnost organizatora ili voditelja ronjenja, ili pak - bilo kojeg ronioca koji je prisutan i priseban da može pozvati pomoć i obavijestiti nadležne institucije?"]
[93,"POU Hrvatska ronilačka škola","Instruktor ronjenja,\nČlanak 11.","U članku 11. stavak 3. prijedloga Pravilnika navodi se kako instruktor ronjenja mora posjedovati osiguranje od osobne odgovornosti prema trećim osobama u slučaju ronilačkog udesa na minimalni iznos od 7.500.000,00 kn.\nPrema našim saznanjima ovo osiguranje nudi samo jedna ronilačka organizacija u svijetu – Divers Alert Network (DAN) ili DAN Europe. Kod ove odredbe opravdano dvojimo u namjeru pogodovanja DAN-u kao jedninom osiguravatelju koji roniocima nudi takvu vrstu i iznos osiguranja. Komentar za ustanovu POU Hrvatska ronilačka škola: Zoran Ergović"]
[94,"Pavle Dugonjić","Instruktor ronjenja,\nČlanak 11.","Čl. 11. (4):\nDAN Europe BLS i Oxygen provider traju dvije godine nakon čega ih je potrebno obnoviti.\n(6): Liječnički pregled za npr. medicinu rada ionako vrijedi 12 mjeseci."]
[95,"Božidar Flis","Instruktor ronjenja,\nČlanak 11.","gdje se to još zahtjeva svaka 24 mjeseca ponovna obuka za pružanje prve pomoći, pružanje prve pomoći kisikom?"]
[96,"POU Hrvatska ronilačka škola","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","U članku 12. stavak 1. točka 3. prijedloga Pravilnika navodi se kako Voditelj ronjenja mora posjedovati osiguranje od osobne odgovornosti prema trećim osobama u slučaju ronilačkog udesa na minimalni iznos od 7.500.000,00 kn,\nPrema našim saznanjima ovo osiguranje nudi samo jedna ronilačka organizacija u svijetu – Divers Alert Network (DAN) ili DAN Europe. Kod ove odredbe opravdano dvojimo u namjeru pogodovanja DAN-u kao jedninom osiguravatelju koji roniocima nudi takvu vrstu i iznos osiguranja. Komentar za ustanovu POU Hrvatska ronilačka škola: Zoran Ergović"]
[97,"Hrvatski restauratorski zavod","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","Prikupljanje podataka o zdravstvenom stanju iz stavka 4 diskutabilno je uzevši u obzir Uredbu o zaštiti osobnih podataka. Isto je potrebno dodatno urediti kroz obrazac Izjave koja se nalazi u prilogu (Prilog 1.) ovog Pravilnika."]
[98,"Krešimir Žic","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","(4) Voditelj ronjenja dužan je prije početka ronjenja prikupiti podatke o zdravstvenom stanju ronilaca putem upitnika o zdravstvenom stanju koji čini Prilog 1. ovog Pravilnika ili liječničkog pregleda.\nŠto bi ovo trebao značiti, da će mo u sklopu brifinga za ronjenje ispunjavati Prilog 1. ovog pravilnika, i/ili svaki put kada želimo zaroniti ispuniti upitnik u zdravstvenom stanju. Jesmo li ronioci ili birokrate?\n\n(11) Voditelj ronjenja dužan je tijekom poduke ronjenja imati ronilačko računalo koje omogućuje elektronsko bilježenje profila ronjenja\nPo kojoj je to ronilačkoj asocijaciji, i/ili standardu ronilačke asocijacije, voditelj ronjenja osposobljen za poduku ronjenja? Na što se mislilo u ovom članku/stavku kada se naveo pojam \"poduke ronjenja\"?"]
[99,"Foka doo","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","(5) Voditelj ronjenja dužan se tijekom ronjenja nalaziti u poziciji da, u slučaju nenadane potrebe, izravno pomogne bilo kome iz grupe ronilaca koje vodi.\n- Ovo je nemoguće. Svatko tko je bar jednu godinu radio u ronjenju zna da je ta pozicija nešto što ne postoji Iz aspekta sigurnosti, najviše pomoči Voditelj ronjenja može osigurati sa površine.  Kada se radi o  dubokim ronjenjima 80 i više metara dubine, voditelj ronjenja pod morem je najgore moguće mjesto"]
[100,"Foka doo","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","(11) Voditelj ronjenja dužan je tijekom poduke ronjenja imati ronilačko računalo koje omogućuje elektronsko bilježenje profila ronjenja.\nZašto, kad je najčešće za sigurnost ronjenja najbolje da je Voditelj ronjenja na površini ( sigurnosni izron, preskočena dekompresija i sve ostale situacije gdje Voditelj može pomoči ako je vani a ne može ako je ispod površine)"]
[101,"Foka doo","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","koja ima program edukacije priznat u EU, ne stariju od 24 mjeseca,\nŠto znači priznatu u EU ?????- Koje tijelo EU to priznaje"]
[102,"Foka doo","Voditelj ronjenja,\nČlanak 12.","4. Imati potvrdu o završenom tečaju prve pomoći i osnovnog održavanja života (BLS-Basic Life Support, KPR-kardiopulmonalna reanimacija) izdanu od organizacije koja ima program edukacije priznat u EU, ne stariju od 24 mjeseca,\nPrilično je čudno da su imena tečajeva identična jednoj organizaciji, čak i njihovo trajanje što se 24-mjeseca.\nKoriste se imena na Engleskom, pa onda na Hrvatskom - ovo je pravilnik o sigurnosti ronjenja !!!"]
[103,"Hrvatski restauratorski zavod"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","U stavku 1., točka 4.  pre šitroka formulacija sakupljanja iskustva. Koliko dugo? Da li je to tečaj? Obuka?"]
[104,"Mladen Pešić"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Definicija samostalnog ronioca referira se na normu ISO 24801-2:2014 (Autonomous diver) odakle je i prepisan dio teksta koji ograničava ronjenje unutar navedenih uvjeta, no u ovom Pravilniku u st. 1. točka 1. koji  definira zabranu ronjenja ispod 20 m nije se definirano kao u ISO normi da je to samo preporuka, a ne obveza te bi to trebalo sukladno ISO normi i napisati, osobito što se ovaj podstavak kosi sa točkom 4."]
[105,"Krešimir Žic"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Članak 13. stavak (2) Samostalni ronioci mogu roniti bez Dnevnika ronjenja pod slijedećim uvjetima:\n3. Da najmanje dvojica u grupi zadovoljavaju uvjete iz članka  11. stavka 1. ili članka 12. stavka 1. ovoga Pravilnika\n\nZnači li ovo da samostalni ronioc može roniti bez Dnevnika ronjenja ako su s njim 2 (dva) instruktora? Ili 2 (dva) voditelja ronjenja? Zašto ne 3 (tri), to je sigurnije."]
[106,"Krešimir Žic"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Članak 13, stavak (1), podstavak 4. u pratnji jednog instruktora ronjenja može skupljati iskustva u uvjetima koji nadilaze gore navedene (veća dubina, struje, ograničena vidljivost, ekstremne temperature), što je potrebno za višu kvalifikaciju,\n\nSvaka ronilačka asocijacija, u svojim standardima, propisuje ograničenja/uvjete za svaku kategoriju ronioca. Je li ovo navedeno znači da može \"preskočiti\" (da ne kažem nešto žešće) standarde pa tako npr OWD ili ronioc s jednom zvjezdicom smije ići na dubinu od 35-40 metara iako za to nije osposobljen putem tečaja ako je u pratnji instruktora!!??"]
[107,"dejan ranitovic"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Ad (1) 5. ne spominju se rijeke i jezera."]
[108,"dejan ranitovic"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Ad (1) 4. u ovom se stavku je opisan tečajac a ne samostalni ronilac. Samo osoba koja je u tečaju ili nakon položenog tečaja može skupljati povezana ronilačka iskustva!"]
[109,"dejan ranitovic"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Ad (1) 1. dubinska ograničenja svakog pojedinog ronioca proizlaze iz njegovog breveta odnosno licence, obuke pa je uvođenje generalnog ograničenja besmisleno, odnosno mora roniti do dubine i u uvjetima ronjenja koji proizlaze iz njegove obuke sa jednako ili više kvalificiranim roniocem. Kada je formulirano ovako stavak 3. i 5. su nepotrebni a iz stavka 1. tada ne proizlazi da može roniti samo sa roniocima iste kategorije?!"]
[110,"Andjelko Novosel"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","Lektorirati i izbaciti suvišne riječi!\n(1) A4 Iskustvo se stječe! Rečenica je nepotpuna i nejasna: \"...u uvjetima koji nadilaze gore navedene....\" čega? Uvjeta? \n(1) A5 Da li smije roniti u otvorenim kopnenim vodama?\n(2) Stavke su posve nejasne i nisu napisane u duhu hrvatskog jezika. Valjda \"ronjenje u grupi s najmanje dva ili više partnera\"! itd.\nKategorija je nejasna jer su uvjeti ronjenja za pojedine kategorije definirani kroz škole/organizacije!"]
[111,"Pavle Dugonjić"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","(1) Uz što je vezana ova kategorija? Ako promatramo CMAS R1, ima smisla. Inače? Koje je kategorije samostalni ronilac? https://www.iso.org/standard/42448.html"]
[112,"Krešimir Žic"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","(2) Samostalni ronioci mogu roniti bez Dnevnika ronjenja pod slijedećim uvjetima:\n4. Da se na mjestu ronjenja nalazi sva oprema iz članka 20. stavaka 1. točaka 2., 3., 4. i 5. ovoga Pravilnika.\n\nU dijelu teksta \"iz članka 20. stavaka 1. točaka 2., 3., 4\" nije potrebno navoditi tekst \"stavak 1.\" jer u članku 20. ne postoji stavak 2."]
[113,"Foka doo"," Samostalni ronilac ,\nČlanak 13.","1. Zašto samo do 20 kad ljudi imaju kategorije za ronjenje do 100 i više metara. \n2. Ako rade suhu dekompresiju ( u komori ), ispada da je dozvoljeno. \n3. Onda više nije samostalni ronilac, nego vjerojatno roni organizirano \n4. Ako je u moru Instruktor - radi skupljanja iskustva, kakvo je to ronjenje. Jeli to tečaj ? Kako to nstruktori ronjenja prate nkog ima manje iskustva. Ovo se koristi samo u obuci Voditelja ronjenja - kad instruktor nadzire njihove aktivnosti.\n(2) Samostalni ronioci mogu roniti bez Dnevnika ronjenja pod slijedećim uvjetima\nŠto je to Dnevnik ronjenj - spominje se u ovom pavilniku ali nigdje nije definiran ( izdavanje, ovjera, oblik itd ) pojavljuje se u člancima (11,13 i 18 ) bez ikakve forme, objašnjenja, obrasca ili slično."]
[114,"Andjelko Novosel","Nadzirani ronilac,\nČlanak 14.","Kategorija je nejasna jer su uvjeti ronjenja za pojedine kategorije definirani kroz škole/organizacije!"]
[115,"Božidar Flis","Nadzirani ronilac,\nČlanak 14.","Što je to nadzirani ronilac?? Koja je definicija?  Isto važi i za \" samostalnog \". Sve asocijacije imaju kategorije i specijalnosti, koje im određuju maksimalne dubine , disajne medije i drugo i termina samostalni i nadzirani nema nigdje, osim u prijedlogu ovog pravilnika."]
[116,"Foka doo","Rodna jednakost,\nProbni ronilac (discovery)","Zašto 5 a ne 6 ? \nŠto je sa Tandem diving ? Gdje se jedan na jeda roni do 12m. \nU zadnje 4 godine mnoge relevantne ronilačke asocijacije su prihvatile da Intro dive ( Discovery SCUBA ), može obavljati Divemaster ( Voditelj ronjenja )\nZašto uopće imati tu kategoriju - kad možemo imati ne ronlac ( onaj koji nema ronilačku kategoriju )\nIli se zbog jednostavnosti ne baviti ovime - jer ronilački tečaj ne mora imati\" Intro dive\" nego može iz bazena krenuti s OW ronjenjima."]
[117,"Hrvatski restauratorski zavod","Probni ronilac (discovery),\nČlanak 16.","Što znači \"podzemlje\" iz stavka 3? Gdje su kopnene vode? \nDalje, predmetne dozvole ne izdaje lučka kapetanija već ministarstvo nadležno za pomorstvo i MORH."]
[118,"dejan ranitovic","Probni ronilac (discovery),\nČlanak 16.","Stavak 2. i 3. ne spominje rijeke i jezera."]
[119,"Andjelko Novosel","Probni ronilac (discovery),\nČlanak 16.","(2) Vrlo paušalno i nejasno napisano jer resorna Ministarstva izdaju dopuštenja ili suglanosti za pojedinu vrstu istraživanja. Pozvati se na predmetne članke 13 i 31 Pomorskog zakonika tj. 105, 145 i 145a Zakona o zaštit prirode te člancima 47, 49 i 50 Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. \nObzirom da se Pravilnikom nastoji obraditi znanstveno ronjenje, bilo bi primjereno posvetiti više pažnje i nekoliko zasebnih članaka."]
[120,"Pavle Dugonjić","Probni ronilac (discovery),\nČlanak 16.","Čl. 16. (2) i (3):\nKoje Ministarstvo izdaje dozvolu? Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture?"]
[121,"Hrvatski restauratorski zavod","Centralna baza podataka o ronjenju,\nČlanak 17.","Da li je centralna baza podataka u funkciji?\nTočke 6., 7., 8.i 9. stavke 2. primjenjive su samo za ronjenje u turizmu ne i za profesionalno ronjenje, ronjenje u znanstveno-istraživačke  i arheološke svrhe. Nadalje, isto vrijedi i za dnevnike ronjenja."]
[122,"Mladen Pešić","Centralna baza podataka o ronjenju,\nČlanak 17.","Potrebno je nadopuniti i pojasniti u slučaju kada je organizator ronjenja pravna osoba unutar koje je zaposleno više ronioca koji vode projekt , tko dostavlja podatke i da li se u bazi podataka može unijeti veći broj organizatora/voditelja projekta/nadzornika."]
[123,"Andjelko Novosel","Centralna baza podataka o ronjenju,\nČlanak 17.","U duhu hrvatskog jezika je: Središnja baza podataka o ronjenju\n\nDa li je uspostavljena središnja baza podataka? Ako nije, a prije uspostave se usvoji ovakav pravilnik moglo bi doći do vrlo ozbiljnih problema jer se ronjenja neće moći registrirati, a registracija je obavezna. Dakle odredba se primjenjuje od dana uspostave baze podataka.\nNadalje, ovo je savršen put u potpunu birokratizaciju sustava. Osim što su neke stavke posve nebitne za jedan ovakav registar, nigdje se ne spominje GDPR (što je popriličan problem), gomilanje podataka postat će samo sebi svrha! Ako je namjera kontrola ronjenja u turizmu, tada je potrebno posve izdovjiti znanstvena istraživanja te druge oblike gospodarskih ronjenja u nove pravilnike te propisati implementaciju ovakve baze po uzoru na \"e-visitor\". Predlagač očito ne razumije razliku primjene ronjenja kod različitih djelatnosti."]
[124,"Foka doo","Centralna baza podataka o ronjenju,\nČlanak 17.","5. ime i prezime osoba koje će unositi prijave u centralnu bazu podataka, - mora biti osoba - ozbiljne ronilačke firme imaju puno voditelja ronjenja\n6. podatke o broju, vrsti i kapacitetu kompresora koji se koriste, - čemu ovo i kakve ovo veze ima sa sigurnošću ronjenja\n7. podatke o bankama zraka koje koristi, - za što je ovo bitno po pitanju sigurnosti ronjenja\nStavake 6. i 7. spada u domenu Inspektorata posda pod tlakom i zaštite na radu. Nikako nemaju veze sa sigurnošću ronjenja. \nRonilački centar ( koji ovdje nije nigdje definiran, može kupovati zrak pod tlakom i unajmljivati boce za ronjenje )\n9. preslik upisnog lista odnosno dozvole za plovidbu pomorskog objekta koji se koristi za ronjenje, sukladno zakonima RH tvrtka može unajmiti plovilo za prijevoz putnika i koristiti ga za ronjenje - nije nužno da ga posjeduje. Ponovo nebitno za sigurnost ronjenje- ovo ima veze sa sigurnošću plovidbe.\nPlovidbene dozvole su ukinute."]
[125,"Pavle Dugonjić","Centralna baza podataka o ronjenju,\nČlanak 17.","Zar se podaci iz Čl. 17 odnose i na državne i javne institucije i ustanove? Čini mi se da se ovo opet odnosi na ronilačke centre i/ili druge gospodarske djelatnosti, ne na znanost/arheologiju."]
[126,"HGK","Prijava ronjenja,\nČlanak 18.","Grupacija akvakulture HGK, predlaže da se u članku 18. Prijedloga Pravilnika o sigurnosti ronjenja doda stavak 8 koji bi glasio:\n„(8) Ovaj članak ne primjenjuje se na djelatnost marikulture i ribarstva.“"]
[127,"Mladen Pešić","Prijava ronjenja,\nČlanak 18.","Prema st. 2. onaj tko nema kvalificirani elektronički potpis neće moći voditi ronjenje?"]
[128,"Andjelko Novosel","Prijava ronjenja,\nČlanak 18.","Da li je uspostavljena središnja baza podataka? Ako nije, a prije uspostave se usvoji ovakav pravilnik, moglo bi doći do vrlo ozbiljnih problema jer se ronjenja neće moći registrirati, a registracija je obavezna. Dakle odredba se primjenjuje od dana uspostave baze podataka. \n(3) Posve je nejasno zašto je navedena alineja iznimka obzirom da se radi o registraciji ronjenja? Kako će prijavitelj  registrirati ronjenje ako ne posjeduje elektronički potpis. Osim toga sustav u kojem je potreban elektronički potpis ne poznaje iznimke zbog sigurnosnih razloga! \n(6) Lektorirati, nije napisano u duhu jezika!\n(7) Iznimno važna stavka je vrlo loše napisana! Navesti decidirano koja tijela državne uprave imaju pravo uvida u cjlokupnu bazu, da li postoji stupanj klasificiranosti podataka (npr. poslovna tajna) obzirom da se radi o osobnim podacima povezanih s obavljanjem djelatnosti? Primijeniti članke 8, 9 i 10  Pravilnika o sustavu evisitor obzirom da je namjera slična. \nAko je namjera središnje baze podataka praćenje turističkih i rekreativnih ronjenja tada bi se znanstveno-istraživački rad svakako trebao izuzeti iz baze obzirom da se radi o temljnim djelatnostima u interesu RH koji se vrednuju po sasvim drugim kriterijima. Naime brkanje kriterija za različite oblike ronjenja često je prag koji zbunjuje jer se u isti koš (pravila) opetovano pokušavaju ugurati oprečna odredbe."]
[129,"HGK","Obilježavanje mjesta ronjenja,\nČlanak 19.","Grupacija akvakulture HGK, predlaže da se u članku 19. Prijedloga Pravilnika o sigurnosti ronjenja doda stavak 5, koji bi glasio:\n„(5) Ovaj članak ne primjenjuje se na djelatnost marikulture i ribarstva.“"]
[130,"Foka doo","Obilježavanje mjesta ronjenja,\nČlanak 19.","(4) Za obilježavanje mjesta ronjenja odgovoran je organizator ronjenja odnosno svaki pojedini ronilac iz članka 13. ovog Pravilnika.\n- ovo sugerira da se može svakog ronioca smatrati krivim ako organizator ne označi mjesto ronjenja. Ovo nema smisla."]
[131,"Andjelko Novosel","Obavezna oprema na mjestu ronjenja,\nČlanak 20.","(1) Što znači točno imati na mjestu ronjenja \"podatke o ronjenju\"?  Da li je dovoljno na jedan komad papira ispisati mjesto, sudionike, ime i prezime voditelja, ili je potrebno imati Dnevnik ronjenja (prepoznat kao međunarodno prihvaćen i obvezan dokument) koji se popunjava sukcesivno od pripreme ronjenja do njegova završetka? Nekako se čini kako se autor od početka pogubio u terminologiji jer se gotovo nigdje ne koriste uvriježeni standardizirani termini, pa čak niti u članku 3.\nOpćnito, u smislu posjedovanja obvezne opreme možda bi bilo dobro razlikovati dva ili tri razreda opreme obzirom na mjesto ronjenja (ronjenja s obale i s brodice), tip ronjenja (rekreativno ili profi), broj ronilaca i sl. Npr. za dvojicu ronilaca koji će zaroniti s obale na 20 m dubine radi praćenja stanja nekog ciljnog staništvog tipa, sigurno nije nužno posjedovati brodski komplet prve pomoći, vjerojatno je dovoljan i onaj iz auta? Isto tako za veće projekte gdje sudjeluje veći broj ronilaca bilo bi dobro predvidjeti npr. i veću količinu kisika."]
[132,"dejan ranitovic","Dopuštena dubina ronjenja,\nČlanak 21.","Potrebno je definirati dobna i shodno tome dubinska ograničenja za djecu ronioce."]
[133,"Foka doo","Dopuštena dubina ronjenja,\nČlanak 21.","(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka u slučajevima tehničkog ronjenja kategorije Ubrzana dekompresija (Accelerate Decompresion), dozvoljeno je ronjenje zrakom do 50 metara u slučaju korištenja drugog plina za dekompresiju (kisik, nitrox).\n\nDekompresija drugim plinom ( Nitrox koji se samo sada spominje ) Nx ili Kisik ne samnjuje nearkotičnost dušika na 50 m\nNadalje PpO2 ograničili ste u članku ispod na 3,95 bara, dok je kod ovog 4,74 bara što predstavlja povećani rizik za sigurnost ronjenja.  Većina relevantnih svjetskih ronilačkih organizacija, ograničava ronjenje zrakom na 40m dubine, postoje iznimci."]
[134,"Foka doo","Dopuštena dubina ronjenja,\nČlanak 21.","(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka u slučajevima tehničkog ronjenja kategorije Ubrzana dekompresija (Accelerate Decompresion), dozvoljeno je ronjenje zrakom do 50 metara u slučaju korištenja drugog plina za dekompresiju (kisik, nitrox).\nKorištenje imena tečaja Asocijacije PSS - pogodovanje jednoj interesnoj skupini ."]
[135,"Foka doo","Dopuštena dubina ronjenja,\nČlanak 21.","(3) Ronjenjem s promjenljivim plinskim mješavinama (Dušik-Helij-Kisik poznat kao Trimix ili Helij – Kisik poznat kao Heliox) smatra se ronjenje na dubinama većim od 40 metara kod kojeg parcijalni tlak kisika ne prelazi 1,4 bara i dušika 3,95 bara.\nTermin promjenjljive plinske mješavine - to ne postoji. Možda postoji ali nikada se tako ne definira kod CCR rebridera, gdje je parcijalni tlak kisika konstanta a mješavina se mijenja. \" Jednom smiješana smjesa plinova neće se lako razdvojiti\" - osim ako ne uložite puno energije recimo hlađenjem.  Najčešća mješavina u ronjenju je Nitrox - nije ni spomenuta."]
[136,"Pavle Dugonjić","Dopuštena dubina ronjenja,\nČlanak 21.","Jesu li uključena i ronenja rebreatherom?\nGdje je definirano ronjenje s više plinova (bottom gas, travel gas, deco gas)?\nParcijalni tlak omogućava ronjenje do 60 m. Turistička su ronjenja do 40 m dubine. Zašto je sročeno na ovaj način?"]
[137,"Hrvatski restauratorski zavod","Ronilački udes,\nČlanak 22.","Pitanje sastava Povjerenstva iz stavka 5. vezano za stručnost. U Povjerenstvu prema prijedlogu nema kvalificiranih ronioca i liječnika specijalista podvodne i hiperbarične medicine koji posjeduju znanja i iskustva za istragu ronilačkog udesa."]
[138,"Hrvatski restauratorski zavod","Ronilački udes,\nČlanak 22.","Kao i u komentaru uz članak 10. potrebno definirati što znači neodgodiva prijava udesa lučkoj kapetaniji (npr. unutar 24 sata i sl.), a s obzirom da je primarno postupanje zbrinjavanje unesrećenog."]
[139,"Andjelko Novosel","Ronilački udes,\nČlanak 22.","(1) Zar ne postoji na nacionlnaoj razini Hitna služba kojoj se upućuju svi pozivi u sučaju nezgoda (112)? Predlagač ne poznaje temeljne Zakone RH! Stavak je besmislen i odražava razinu nekompetencije!\n(2) Ako se radi o nezgodi za koju je potrebno provesti akciju evakuacije i hitne medicinske pomoći postoji osnovana sumnja da će istu provesti Ministarstvo. Ili se možda očekuje da Ministarstvo obavijesti Hitnu službu, točnije ministar nazove 112?\n(3 i 5) Kao što je već napisano, način provedbe istage u slučaju smrti ili teških tjelesnih ozljeda, propisane su drugim aktima RH. Možda toga predlagač nije svjestan no statističkih podataka kao temelj za promicanje sigurnosti u ronjenju ima i više nego dovoljno u HR i Svijetu. Upravo zahvaljujući takvoj statistici oprema, tehnike autonomnog ronjenja kao i edukacija  u okviru međunarodnih ronilačkih organizacija svakodnevno se usavršavaju na svjetskoj razini. Dakle, dobro je voditi statistiku, ali uistinu nema potrebe za takvom vrstom propisa kroz kojeg povjerenstvo postaje \"veći Papa od samog Pape\", naročito u svijetlu stavka 4. gdje nije uopće jasno tko bi trebao činiti povjerenstvo. Primjerice da li će istragu o ronilačkom udesu u nekom speleološkom objektu u Lici voditi  predmetno Ministarstvo ili MUP uz pomoć GSSa. Čini se kako predlagač ne razumije materiju."]
[140,"Foka doo","Ronilački udes,\nČlanak 22.","(5) Povjerenstvo iz stavka 4. ovoga članka dužno je u roku ne duljem od 12 mjeseci Ministru dostaviti pisano izvješće o provedenoj istrazi ronilačkog udesa koje sadrži detaljan opis okolnosti udesa i moguće uzroke udesa uz prijedlog mjera radi prevencije budućih ronilačkih udesa.\n Više od 100 godina se bavimo ronjenjem, imamo tisuće primjera, i ovaj pravilnik SADA treba osigurati SIGURNIJU budućnost."]
[141,"Foka doo","Ronilački udes,\nČlanak 22.","(4) Članovi Povjerenstva iz stavka 3. ovog članka imenuju se iz redova inspektora sigurnosti plovidbe i/ili ovlaštenih djelatnika Ministarstva, te, ako za to postoji potreba, drugih primjereno kvalificiranih istražitelja listu kojih vodi Ministarstvo.\nSigurnost plovidbe ? Ovlašteni djelatnici Ministarstva ??? Nigdje nikakve ronilačke struke.  Kako ljudi koji se bave sigurnošću plovidbe mogu voditi istragu. Ovaj posao mogu raditi: lIječnici, policijski inspektori koji razumiju problematiku ronjenja i stručne osobe iz ronilačke struke, posebno  ako se radi o nekim posebnim ronilačkim aparatima tipa CCR ili SCR."]
[142,"Foka doo","Ronilački udes,\nČlanak 22.","(3) U slučaju ronilačkog udesa koji za posljedicu ima smrtni slučaj ili zahtjeva medicinski tretman ronioca u dekompresionoj komori, Ministar može osnovati Povjerenstvo za provođenje istrage s ciljem utvrđivanja uzroka i eventualnih preporuka za prevenciju budućih ronilačkih udesa.\nNakon više od 100 godina ronjenja na ovim prostorima, stotina mrtvih ronilaca, valjda pravilnik o sigurnosti ronjenja koji se sada donosi treba popraviti stvari u prevenciji a podataka za utvrđivanje i analiziranje do sada imamo bezbroj.  Postoje dobre statistike. Čemu ova povjerenstva ????"]
[143,"Foka doo","Ronilački udes,\nČlanak 22.","(2) Zaprimljenu prijavu o ronilačkom udesu nadležna lučka kapetanija ili ispostava lučke kapetanije dužna je bez odgode dostaviti Ministarstvu.\nIako smatram da treba prvo pozivati one koji mogu pružiti pomoć, ako lučka kapetanija DOSTAVI nešto Ministarstvu, sumnjam da će unesrećenom to pomoči?"]
[144,"Foka doo","Ronilački udes,\nČlanak 22.","(1) Prijava o ronilačkom udesu podnosi se bez odgode nadležnoj lučkoj kapetaniji ili ispostavi.\nPa zar nije najvažnije spašavanje, tj pozivanje hitnih službi - ne multipliciranje kanala pozivanja"]
[145,"Pavle Dugonjić","Ronilački udes,\nČlanak 22.","Stavak \"ronilački udes\" u kontekstu sigurnosti ronjenja morao bi davati upute i mjere koje neposredno pomažu roniocu. Ovako sročeno ne daju ih uopće. Osim neposredne pomoći roniocu (unutar pravilnika ne bi bilo loše napisati proceduru), u slučaju ronilačkog udesa važno je obavijestiti najbližu ustanovu za pružanje pomoći pri ronilačkom udesu (barokomora, doktor hiperbarične medicine, predstavnik DAN Europe za Hrvatsku, liječnik...) kako bi ista bila spremna za prihvat unesrećenika. Naravno, bitno je obavijestiti službu 112 ili lokalnog liječnika koji po potrebi mogu dići helikopter u slučaju hitnog tranporta unesrećenika do barokomore. Prijava udesa (u slučaju pojedine državne institucije ili javne ustanove) prema propisanom postupku dotične ustanove provodi se na potpuno drugi način od navedenog (regulirano odlukom pojedine institucije).\nLučka ispostava ili kapetanija, uz dužno poštovanje, ne bi trebala biti prvi broj kojeg se zove prilikom ronilačkog udesa."]
[146,"Andjelko Novosel","Prijelazne i završne odredbe,\nČlanak 24.","Nadajmo se da ovaj prijedlog nikada neće stupiti na snagu i biti objavljen u Narodnim novinama!"]
[147,"Hrvatski restauratorski zavod","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nPrilog 1.","Izjavu potrebno uskladiti s odredbama Uredbe o zaštiti osobnih podataka."]
[148,"Krešimir Žic","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nPrilog 1.","Prilog 1.\nIzjava o zdravstvenom stanju\n\nVezano uz prijašnji komentar na Članak 3, vezano na izraz/značenje/pojam \"12. Ronilačka asocijacija\" te spominjanje imena i prezimena ronilačkih asocijacija priznatih u hrvatskoj, kao i potrebu uvođenja popisa istih kao Prilog 1, ovaj prilog pretvoriti u Prilog 2."]
[149,"Foka doo","PRAVILNIK O SIGURNOSTI RONJENJA,\nPrilog 1.","Ovaj upitnik je potrebno uskladiti s GDPR-om. Jer ovo prikupljanje podataka je u domeni prikupljanja osjetljivih medicinskih podataka. Stoga isti mora imati odredbu o ovome . Ako koristite ovo kao standardni obrazac a ne obrasce ronilačkih asociacija potrebno ih je prevesti na Europske jezike (  ne smije se dati na jeziku koji polaznik ne poznaje ) .  \nU ronilačkoj populaciji izuzetno je velik postotak pušaća, ni jedna organizacija ili asocijacija ne traži liječnički pregled ako ste pušač."]