{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":2,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Pravilnik o ciljevima očuvanja i mjerama očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova u područjima ekološke mreže"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski savez udruga privatnih šumovlasnika","PRAVILNIK O CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA I STANIŠNIH TIPOVA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE","Veliki nedostatak predloženog pravilnika je izostanak navođenja površina zaštićenih područja. To je vrlo bitno jer se iz njih može vidjeti obuhvat mjera i procijeniti njihov značaj i pozitivan ili negativan utjecaj na ostale sektore. Te su površine, posebno kad se radi o šumama, kod nekih vrsta izuzetno velike i značajne (npr. za širokouhog mračnjaka oko 500.000 ha, velikouhog šišmiša oko 250.000 ha, jelenka oko 350.000 ha, alpinsku strizibubu oko 250.000 ha, četveropjegu cvilidretu oko 500.000 ha, hrastovu strizibubu oko 100.000 ha) kao i za neke mjere (3% mrtve tvari oko 600.000 ha, udio starijih sastojina oko 500.000 ha). Obzirom na trenutne procjene stanja vrsta i staništa smatramo da su te površine prevelike jer je dokazano da upravo dosadašnji način gospodarenja šumama pridonosi očuvanju bioraznolikosti i da je uvođenje novih mjera na tolikim površinama, koje ujedno predstavljaju ograničenja u gospodarenju, nepotrebno.\nTakođer smatramo da je ovim pravilnikom potrebno definirati što će se odgoditi s mjerama koje su propisivane kroz šumskogospodarske planove od 2018. godine, bez postojanja zakonske podloge, a sada su ovim prijedlogom drugačije definirane.","Nije prihvaćen","Pravilnik se odnosi na područja ekološke mreže Natura 2000, koja su sva dostupna na web pregledniku Informacijskog sustava zaštite prirode (www.bioportal.hr), uključujući i njihove površine. Na web pregledniku su dostupni i sve ostale relevantne podloge sektora zaštite prirode (karta staništa i dr.), a podaci se s web preglednika mogu preuzeti i u vektorskom formatu. Ekološka mreža Natura 2000 proglašena je Uredbom Vlade Republike Hrvatske 2013. godine te sama područja i njihove površine nisu predmet ovog Pravilnika. Vezano uz šumskogospodarske planove od 2018. godine, mjere u Pravilniku ne odnose se na prethodno razdoblje."]
[2,"Hrvatske šume d.o.o.","PRAVILNIK O CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA I STANIŠNIH TIPOVA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE",{"$cut":{"chars":32760,"head":"U Prilogu - Ciljevi očuvanja i mjere očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova područja očuvanja značajna za ciljne vrste i stanišne tipove dostavljamo sljedeće prijedloge izričaja, komentare i molbe za pojašnjenje:\n \nPodručje HR2000415 Odransko polje:\n9160 Subatlantske i srednjoeuropske hrastove i hrastovo-grabove šume Carpinion betuli: \nAtributi: \n• „U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 40% hrastovih sastojina starijih od 80 godina“. 40 % površine sastojina starijih od 80 godina (za lužnjak) proizlazi iz metode razmjera dobnih razreda propisanih Pravilnikom o uređivanju šuma (metoda kojim se uređuju jednodobne šume) čime se  osigurava potrajnost gospodarenja. Isto tako, potrajnost prihoda se osigurava na razini šumskogospodarskog područja, a ne na razini gospodarske jedinice ili područja ekološke mreže, a sukladno odredbama Pravilnika o uređivanju šuma (članak 31.). Nije jasno kako je onda ovaj omjer od 40 % preuzet kao povoljno stanje kojim se želi postići na području ekološke mreže tj. da li je znanstveno dokazano koliki je  udio starijih sastojina  a da bi bilo povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa? Ciljni stanišni tip 9160 se odnosi na stanišne tipove h. lužnjaka a ne na hrastove jer u RH ima sedam vrsta hrastova. Predlažemo ovaj izričaj: „U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvan je povoljan udio sastojina hrasta lužnjaka starijih od 80 godina“. Ukoliko je mjeru potrebno kvantificirati predlažemo ovaj izričaj „U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 10 % sastojina hrasta lužnjaka starijih od 80 godina“. \n• Izričaj „Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip“ zamijeniti sa izričajem „Očuvati vrste drveća karakteristične za stanišni tip“. Šumski ekosustav je dinamična zajednica biljaka, gljiva, životinja, algi i mikroorganizama i njihovog neživog okoliša koji međusobno djeluju kao funkcionalna jedinica u kojem drveće i druga drvenasta vegetacija određuju strukturne i funkcionalne odnose na određenom staništu i pri određenim ekološkim uvjetima. Očuvanjem glavnih vrsta drveća koje karakteriziraju stanišni tip podržavaju se uvjeti za pridolazak svih ostalih vrsta biljaka, životinja, gljiva itd.\n• „Očuvane su šumske čistine“ – nejasno zašto se uz stanišni tip 9160 veže ovakav cilj očuvanja ako se govori o mjerama za 9160 ciljni stanišni tip. Stanišni tip šumske čistine su stanišni tip s svojom oznakom NKS-a i nisu ciljni stanišni tip prema prilogu III. Pravilnika o popisu stanišnih tipova\nMjere očuvanja: \n• „Popunjavanje ili pošumljavanje obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip“ Pošumljavanje je termin koji nije usklađen sa Zakonom o šumama a pošumljavanje se odnosi na radove vezane za neobraslo proizvodno šumsko zemljište a ne na šumske stanišne tipove. Predlažemo ovaj izričaj: „Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip osim u iznimnim slučajevima kada to nije moguće zbog pojave novih bolesti a s ciljem zaustavljanja degradacije staništa“. \n• U izričaju „Ograničiti korištenje sredstava za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva u gospodarenju šumama“ dodati tekst zbog suzbijanja hrastove pepelnice “a kemijska sredstva se mogu koristiti samo u slučajevima potencijalne veće štete kada nema odgovarajućeg biološkog ili biotehničkog sredstva“.\n• Izričaj „Očuvati šumske čistine odnosno livadne i pašnjačke površine unutar šumskih kompleksa“ izbrisati – objašnjenje navedeno kod atributa\n• Izričaj „Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip“ predlažemo brisanje jer to je navedeno pod ciljevima  očuvanja.\n \n 91E0*Aluvijalne šume (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae): \nAtributi:\n• Izričaj „Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip“ zamijeniti sa izričajem „Očuvati vrste drveća karakteristične za stanišni tip“. Šumski ekosustav je dinamična zajednica biljaka, gljiva, životinja, algi i mikroorganizama i njihovog neživog okoliša koji međusobno djeluju kao funkcionalna jedinica u kojem drveće i druga drvenasta vegetacija određuju strukturne i fun"}},"Prihvaćen",{"$cut":{"chars":32760,"head":"\"U Prilogu - Ciljevi očuvanja i mjere očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova područja očuvanja značajna za ciljne vrste i stanišne tipove dostavljamo sljedeće prijedloge izričaja, komentare i molbe za pojašnjenje:\n \nPodručje HR2000415 Odransko polje:\n9160 Subatlantske i srednjoeuropske hrastove i hrastovo-grabove šume Carpinion betuli: \nAtributi: \n• „U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 40% hrastovih sastojina starijih od 80 godina“. 40 % površine sastojina starijih od 80 godina (za lužnjak) proizlazi iz metode razmjera dobnih razreda propisanih Pravilnikom o uređivanju šuma (metoda kojim se uređuju jednodobne šume) čime se  osigurava potrajnost gospodarenja. Isto tako, potrajnost prihoda se osigurava na razini šumskogospodarskog područja, a ne na razini gospodarske jedinice ili područja ekološke mreže, a sukladno odredbama Pravilnika o uređivanju šuma (članak 31.). Nije jasno kako je onda ovaj omjer od 40 % preuzet kao povoljno stanje kojim se želi postići na području ekološke mreže tj. da li je znanstveno dokazano koliki je  udio starijih sastojina  a da bi bilo povoljno stanje ciljnog stanišnog tipa? Ciljni stanišni tip 9160 se odnosi na stanišne tipove h. lužnjaka a ne na hrastove jer u RH ima sedam vrsta hrastova. Predlažemo ovaj izričaj: „U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvan je povoljan udio sastojina hrasta lužnjaka starijih od 80 godina“. Ukoliko je mjeru potrebno kvantificirati predlažemo ovaj izričaj „U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvano je najmanje 10 % sastojina hrasta lužnjaka starijih od 80 godina“.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Postotak je definiran sukladno pravilima potrajnosti gospodarenja kako bi se  na području ekološke mreže uvijek osigurala prisutnost sastojina različite starosti, čime se osigurava gospodarenje šumama uz očuvanje bioraznolikosti. Kvantifikacija ciljeva očuvanja, odnosno njihovih atributa standard je koji je postavila Europska komisija u dokumentu: Commission Note On Setting Conservation Objectives For Natura 2000 Sites iz 2012. godine te ovaj standard predstavlja minimalni stručni kriterij za sve DČ, ali je i definicija ciljeva očuvanja u ovako zadanom standardu preduvjet za financiranje svih projekata iz EU fondova.\n\n\n\"• Izričaj „Očuvati biljne vrste karakteristične za stanišni tip“ zamijeniti sa izričajem „Očuvati vrste drveća karakteristične za stanišni tip“. Šumski ekosustav je dinamična zajednica biljaka, gljiva, životinja, algi i mikroorganizama i njihovog neživog okoliša koji međusobno djeluju kao funkcionalna jedinica u kojem drveće i druga drvenasta vegetacija određuju strukturne i funkcionalne odnose na određenom staništu i pri određenim ekološkim uvjetima. Očuvanjem glavnih vrsta drveća koje karakteriziraju stanišni tip podržavaju se uvjeti za pridolazak svih ostalih vrsta biljaka, životinja, gljiva itd.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Šumski stanišni tip, odnosno njegovu strukturu, ne čine samo glavne vrste drveća, već i sve ostale vrste. Iako očuvanje glavnih vrsta drveća podržava pridolazak ostalih vrsta, ono ga ne osigurava, a za očuvanje stanišnog tipa nužno je osigurati i sve elemente strukture, uključujući i prizemni sloj i sloj grmlja. \n\n\n\"• „Očuvane su šumske čistine“ – nejasno zašto se uz stanišni tip 9160 veže ovakav cilj očuvanja ako se govori o mjerama za 9160 ciljni stanišni tip. Stanišni tip šumske čistine su stanišni tip s svojom oznakom NKS-a i nisu ciljni stanišni tip prema prilogu III. Pravilnika o popisu stanišnih tipova\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Šumske čistine dio su strukture stanišnog tipa\n\n\n\"Mjere očuvanja: \n• „Popunjavanje ili pošumljavanje obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip“ Pošumljavanje je termin koji nije usklađen sa Zakonom o šumama a pošumljavanje se odnosi na radove vezane za neobraslo proizvodno šumsko zemljište a ne na šumske stanišne tipove. Predlažemo ovaj izričaj: „Radove sjetve ili sadnje šumskog reprodukcijskog materijala obavljati zavičajnim vrstama karakterističnim za stanišni tip osim u iznimnim slučajevima kada to nije moguće zbog pojave novih bolesti a s cilje"}}]
[3,"GRGA KOSTELAC","PRAVILNIK O CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA I STANIŠNIH TIPOVA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE","Rijeka Gacka je unutar područja Nature 2000 te ostalih bitnih zaštita. Žalosno je kako nadležno ministarstvo, koje je ujedno i predlagatelj ovog pravilnika radi protivno očuvanju tog (za)štićenog područja, najvažnijih krajobraza Republike Hrvatske radi privatnih interesa. Istaknuti ću primjer \"sukoba studija\" koje nadležno ministarstvo usvaja čim se ukaže neki sumnjivi interes; konkretno studija najveće investicije ove države, a time i HEP-a u projektu \"HES Kosinj/Senj 2\"; tom od ministarstva prihvaćenom studijom utjecaja na okoliš se garantira čistoća vode koja će se akumulirati tim projektom te potpuno suprotna studija o potrebi zahvaćanja vode s izvora rijeke Gacke zbog budućeg zagađenja koje će nastati akumuliranjem vode na području jezera \"Kosinj2\". Znači li time kako samo ministarstvo ruši već prihvaćenu studiju HEP-a te će pod hitno zaustaviti najznačajniji projekt u RH?! Realno radi se o \"naručenoj studiji\" koja ne prikazuje činjenično objektivno stanje, a na što ukazuju suprostavljeni zaključci navedenih studija, a radi se i krivotvorenju i lažiranju dokumenatcije. Kako je moguće da g. Gordan Gašparović (Hrvatske vode - VGI Rijeka) te osoba koja je zadužena za nadzor nad njegovim radom (gđa Elizabeta Kos) aktivno rade protivno zakonima i propisima, lažiraju dokumenate, prikrivaju informacije, naručuju studije kojima se lažno prikazuju podaci, prekoračuju ovlasti, neizvršavaju dužnosti, nezakonito i netransparentno raspolažu namjenskim sredstvima itd.?! Dakle, g. Gordan Gašparović planira uzeti svu vodu s izvora rijeke Gacka (planirana kaptaža iznosi više nego je kapacitet Tonković Vrila kroz više mjeseci), a sva pitka voda iskorištena za proizvodnju el. energije (pitka bez potrebe za ikakvom obradom) se ispušta u more tj. u prosjeku 50 m3/sek! Navedena investicija od 264 miliona kuna je pranje novca od strane Hrvatskih voda, koje navedena sredstva ne ulažu, a dužna su, u izgradnju kanalizacijskog sustava na području zona sanitarne zaštite te u održavanje vodotokova. Kriminalni umovi tako promišljaju, odnosno namjenska sredstva pokušavaju preko besmislenih i štetnih \"projekata\" preusmjeriti prema podobnim izvođačima radova. Zanima me kako je konkretna studija utjecaja na okoliš u kojoj su lažirani podaci prošla kod nadležnog ministarstva. Preko projekta HES Kosinj/Senj 2 se trebaju osigurati obvezni biološki minimumi u trenutno isušenim krakovima rijeke Gacke, što bi po dužnosti, ali i deklaritivnim planovima i ciljevima Hrvatskim vodama trebao biti prioritet te osigurati primjerenu odštetu oštećenom JLS-u (Grad Otočac) radi isušivanja prirodnih tokova rijeke Gacke i povezanih štetnih utjecaja tj. nepoštivanja biološkog minimuma (priroda, gospodarstvo - turizam, sport itd.). Interesantno je zašto razne \"ekološke\" i \"kulturne\" udruge (kojih pogotovo ima u priobalju i na obližnjim otocima, sve unutar stotinjak kilometara od rijeke Gacke) ignoriraju ovaj ekocid i kulturocid, obzirom je rijeka Gacka posebno zaštićeno područje (Natura 2000, park prirode itd.), a mlinice, pilane i stupe na Gackoj prepoznate kao posebno kulturološko naslijeđe te kao takvo zaštićeno od Ministarstva kulture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Pravilnik se ne odnosi na područje rijeke Gacke."]
[4,"Hrvatski savez udruga privatnih šumovlasnika","PRAVILNIK O CILJEVIMA OČUVANJA I MJERAMA OČUVANJA CILJNIH VRSTA I STANIŠNIH TIPOVA U PODRUČJIMA EKOLOŠKE MREŽE,\nČlanak 1. ","U Članku 1. izostavljeno je navođenje načina i izvora financiranja za „obavezne“ mjere. Napominjemo da su mjere koje se propisuju kroz šumskogospodarske planove obvezujuće za privatne vlasnike šuma te je samim time, sukladno našem zakonodavstvu (Ustav RH i Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima), potrebno navesti točan izvor financiranja. U prilogu su navedeni izvori financiranja za dobrovoljne mjere na poljoprivrednim površinama pa smatramo da se u Pravilniku treba navesti izvor tj. povezanost s Prioritetnim akcijskim okvirom u kojem je to navedeno. Posebno je to važno iz činjenice da taj dokument kroz svoje odredbe povezuje dva ministarstva te će se time spriječiti i mogući problemi zbog različitih tumačenja. U protivnom trebalo bi navesti da u slučaju nepostojanja izvora financiranja i mjere u šumama postaju dobrovoljne za vlasnike privatnog zemljišta!","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se. Ovim Pravilnikom definiraju se ciljevi  i mjere očuvanja, dok se mehanizmi financiranja utvrđuju u drugim planskim dokumentima različitih sektora."]
[5,"Hrvatske šume d.o.o.","Članak 2.,\nČlanak 3.","U članku 3. točci a. ispred riječi „ postići „ dodati riječ „dugoročno“ kako bi se bolje objasnio vremenski rok postizanja ciljeva, jer u suprotnom pojedini ciljevi se nedostižni.","Nije prihvaćen","Prijedlog ne objašnjava bolje vremenski rok."]
[6,"MAGDA SINDIČIĆ","Članak 5.,\nČlanak 6.","Zašto je za vrstu medvjed (Ursus arctos) kao cilj navedeno očuvanje samo 500 jedinki - odnosno polovica trenutno procijenjene veličine populacije? Slična situacija je i za vrstu vuk (Canis lupus) - postavljen je niži cilj očuvanja (7 čopora) nego što je trenutna situacija.\n\nZa sve tri vrste velikih zvijeri (medvjed, vuk, ris), a osobito za vuka, važna i neophodna mjera očuvanja je prevencija šteta koje te vrste čine na domaćim životinjama i poljoprivrednim kulturama. Štete su najvažniji razlog konflikta između ovih vrsta i čovjeka, odnosno uzrok negativnih stavova i posljedično potencijalnog krivolova. Stoga je prevencija šteta neophodna mjera očuvanja.\n\nTakođer, za sve tri vrste velikih zvijeri je navedena mjera zabrane ograđivanja \"većih površina\". Neophodna je definicija veličine te površine.","Nije prihvaćen","Brojnost se odnosi na POVS Gorski kotar i sjeverna Lika. Komentar se odnosi na procjenu u cijeloj Hrvatskoj. \n\nPravilnik obuhvaća samo POVS Gorski kotar i sjeverna Lika.  \n\nDetalji vezani uz površinu definiraju se kroz postupke za zahvate/planove."]
[7,"Hrvatski savez udruga privatnih šumovlasnika","Članak 5.,\nČlanak 6.","Za mjere za očuvanje stanišnih uvjeta:\n• Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima za očuvanje vrste;\n• Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima;\nsmatramo da s obzirom na površine koje su uvrštene u NATURA 2000 područja da je dosadašnje održivo gospodarenje šumama zaslužno za izvanredno i dobro očuvanje ciljnih vrsta i stanišnih tipova.\nZa mjere:\n• U šumskim sastojinama osigurati udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase; \n• Očuvati pogodna staništa i povoljni stanišni uvjeti u šumskim staništima održavanjem prirodne strukture šumskog pokrova i osiguravanjem dovoljnog udjela krupnog drvnog materijala.\n• U šumama (izuzev kultura i plantaža) nakon sječe ostavljati minimalno 50% panjeva;\nsmatramo da održivo gospodarenje šumama osigurava dovoljnu količinu odumrle ili odumiruće drvne mase (prema Nacionalnoj inventuri šuma iz 2010. prosječna količina mrtvog drva iznosi 13,95 m³ - izmjere u okviru izrade šumskogospodarskih planova nisu usporedive jer se metodološki ne mjeri sva količina mrtvog drva), a vađenje panjeva nakon sječe se ne provodi te svi ostaju u šumi. Ovo je očigledno prepisano iz neke druge zemlje u kojima se prvenstveno prakticiraju umjetne obnove šuma koje uključuju čiste sječe uz uklanjanje panjeva i sadnja sadnica, dok je naša praksa prirodne obnove gdje u vrijeme dovršnog sjeka na istoj površini imamo pomladak pa bi vađenje panjeva napravilo nenadoknadivu štetu na istom. Na temelju navedenog smatramo da je nepotrebno navoditi sve ove općenite i nedefinirane mjere koje se mogu različito tumačiti.\nZa mjere:\n• U skladu s normalnim razmjerom dobnih razreda očuvati povoljni udio hrastovih sastojina starijih od 80 godina;\n• U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvati povoljni udio bukovih sastojina starijiih od 60 godina i hrastovih sastojina starijih od 80 godina; \nsmatramo da su neprihvatljive jer su općenite i nedefinirane kroz odredbu 'povoljni udio'. Mjere su u nesuglasju s tradicionalnim načinom prirodi bliskog i održivog gospodarenja jednodobnim šumama jer pretpostavljaju da prirodna obnova negativno djeluje na bioraznolikost u šumskim ekosustavima, što je potpuno pogrešno jer se ne sagledava u okviru cjelokupnog životnog vijeka naših šuma. Također su neprihvatljive iz činjenice da se teško mogu implementirati u privatnim šumama koje su karakterizirane malim površinama.\nZa mjeru:\n• U šumama u kojima se raznodobno gospodari očuvati povoljne stanišne uvjete za očuvanje vrste očuvanjem strukturne raznolikosti šuma s povoljnim udjelom stabala prsnog promjera iznad 30 cm, a pogotovo stabala s pukotinama u kori i dupljama;\nsmatramo da je neprihvatljiva jer nije u skladu s osnovnim principima raznodobnog i prebornog gospodarenja i pretpostavlja nedefinirani 'povoljni udio' debljih stabala. Raznodobno gospodarenje je specifično prvenstveno za privatne šume malih posjeda kod kojih je zbog malih površina i ponekad različitih ciljeva gospodarenja izgubljena mogućnost jednodobnog gospodarenja, no takvi šumski ekosustavi također zbog svoje velike raznolikosti predstavljaju značajan izvor bioraznolikosti. Ovakva mjera mogla bi se u takvim slučajevima tumačiti na način da pojedini vlasnici budu zakinuti za mogućnost iskorištavanja šuma zbog činjenice da su njihove šume starije od ostalih. \nZa mjeru:\n• U šumama u kojima se jednodobno gospodari prilikom dovršnog sjeka šumskih površina većih od 100 ha u središnjem dijelu ostaviti najmanje 5 ha neposječene površine;\nsmatramo da je neprihvatljiva iz same činjenice da pretpostavlja dovršne sječe na površinama većim od 100 ha što nije u skladu s prirodnom obnovom koju prakticiramo kroz  tradicionalni način prirodi bliskog i održivog gospodarenja šumama. Ostavljanje takve enklave nema nikakvog smisla, kao ni ostavljanje pojedinačnih stabala jer se sve vrste presele u okolne sastojine koje nisu obuhvaćene procesom obnove. Takva stabla su nepoželjna i zbog činjenice da se tijekom vremena sama sruše i naprave veliku štetu na mladoj šumi.\n*Na temelju svega navedenog smatramo da je nepotrebno navoditi sve ove općenite i nedefinirane mjere u gospodarenju šumama koje se mogu različito tumačiti te bi ih trebalo zamijeniti mjerom:\n• Gospodarenje šumama provoditi po prirodi bliskim načelima održivosti navedenim u Zakonu o šumama.\n\nZa mjeru:\n• Prilikom doznake ostavljati stabla s dupljama za koja je utvrđeno da se u njima nalaze kolonije vrste;\nsmatramo da je potrebno posebno definirati troškove i izvor financiranja jer iziskuje posebna znanja i tehnike, te vrijeme potrebno za provedbu doznake i posebno evidentiranje  i označavanje tih stabala.\n\nZa mjere:\n• Očuvati vegetaciju uz vodotoke u zoni od najmanje 5 metara od obale;\n• Očuvati obalnu vegetaciju u pojasu od najmanje 2 metra;\nsmatramo da je definicija \"očuvanje vegetacije\" vrlo široki pojam. Šumarski gledano, ta mjera dozvoljava sječu i obnovu uz vodotoke, jer ne dolazi do gubitka vegetacije. Problem je tumačenja te mjere jer se ona može protumačiti i kao zabrana sječe stabala uz vodotoke.\n\nZa mjeru:\n• Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije; \nsmatramo da je dobra samo se ne odnosi na vlasnike šuma jer se oni ne mogu javiti za dobrovoljnu provedbu mjera s obzirom da su njima sve mjere zakonski propisane kroz šumskogospodarske planove i planove upravljanja. Predlažemo da se uvede i mjera sufinanciranja provedbe mjera očuvanja za vlasnike šuma:\n• Osigurati naknadu za provedbu mjera za vlasnike šuma, sufinancirane sredstvima Europske unije;","Nije prihvaćen","\"Za mjere za očuvanje stanišnih uvjeta:\n• Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima za očuvanje vrste;\n• Očuvati povoljne stanišne uvjete u šumskim ekosustavima;\nsmatramo da s obzirom na površine koje su uvrštene u NATURA 2000 područja da je dosadašnje održivo gospodarenje šumama zaslužno za izvanredno i dobro očuvanje ciljnih vrsta i stanišnih tipova.\"\nODGOVOR: Prima se na znanje.\n\n\n\"Za mjere:\n• U šumskim sastojinama osigurati udio od najmanje 3% ostavljene odumrle ili odumiruće drvne mase; \n• Očuvati pogodna staništa i povoljni stanišni uvjeti u šumskim staništima održavanjem prirodne strukture šumskog pokrova i osiguravanjem dovoljnog udjela krupnog drvnog materijala.\n• U šumama (izuzev kultura i plantaža) nakon sječe ostavljati minimalno 50% panjeva;\nsmatramo da održivo gospodarenje šumama osigurava dovoljnu količinu odumrle ili odumiruće drvne mase (prema Nacionalnoj inventuri šuma iz 2010. prosječna količina mrtvog drva iznosi 13,95 m³ - izmjere u okviru izrade šumskogospodarskih planova nisu usporedive jer se metodološki ne mjeri sva količina mrtvog drva), a vađenje panjeva nakon sječe se ne provodi te svi ostaju u šumi. Ovo je očigledno prepisano iz neke druge zemlje u kojima se prvenstveno prakticiraju umjetne obnove šuma koje uključuju čiste sječe uz uklanjanje panjeva i sadnja sadnica, dok je naša praksa prirodne obnove gdje u vrijeme dovršnog sjeka na istoj površini imamo pomladak pa bi vađenje panjeva napravilo nenadoknadivu štetu na istom. Na temelju navedenog smatramo da je nepotrebno navoditi sve ove općenite i nedefinirane mjere koje se mogu različito tumačiti.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Bez obzira na trenutno stanje, načine gospodarenja i održivost gospodarenja, mjere moraju osigurati dugoročno očuvanje/održavanje dobrih uvjeta staništa za ciljne vrste, kao i očuvanje stanišnih tipova te osigurati da ne dođe do izmjena u pozitivnim praksama koje se trenutno provode, odnosno prilagodbu onih praksi koje trenutno nisu pogodne za vrste. \n\n\"Za mjere:\n• U skladu s normalnim razmjerom dobnih razreda očuvati povoljni udio hrastovih sastojina starijih od 80 godina;\n• U šumama u kojima se jednodobno gospodari očuvati povoljni udio bukovih sastojina starijiih od 60 godina i hrastovih sastojina starijih od 80 godina; \nsmatramo da su neprihvatljive jer su općenite i nedefinirane kroz odredbu 'povoljni udio'. Mjere su u nesuglasju s tradicionalnim načinom prirodi bliskog i održivog gospodarenja jednodobnim šumama jer pretpostavljaju da prirodna obnova negativno djeluje na bioraznolikost u šumskim ekosustavima, što je potpuno pogrešno jer se ne sagledava u okviru cjelokupnog životnog vijeka naših šuma. Također su neprihvatljive iz činjenice da se teško mogu implementirati u privatnim šumama koje su karakterizirane malim površinama.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Mjere su uvjetovane atributima cilja očuvanja. Nadalje, mjere nisu u nesuglasju s prirodi bliskim gospodarenjem, štoviše, one ga podržavaju.\n\n\n\"Za mjeru:\n• U šumama u kojima se raznodobno gospodari očuvati povoljne stanišne uvjete za očuvanje vrste očuvanjem strukturne raznolikosti šuma s povoljnim udjelom stabala prsnog promjera iznad 30 cm, a pogotovo stabala s pukotinama u kori i dupljama;\nsmatramo da je neprihvatljiva jer nije u skladu s osnovnim principima raznodobnog i prebornog gospodarenja i pretpostavlja nedefinirani 'povoljni udio' debljih stabala. Raznodobno gospodarenje je specifično prvenstveno za privatne šume malih posjeda kod kojih je zbog malih površina i ponekad različitih ciljeva gospodarenja izgubljena mogućnost jednodobnog gospodarenja, no takvi šumski ekosustavi također zbog svoje velike raznolikosti predstavljaju značajan izvor bioraznolikosti. Ovakva mjera mogla bi se u takvim slučajevima tumačiti na način da pojedini vlasnici budu zakinuti za mogućnost iskorištavanja šuma zbog činjenice da su njihove šume starije od ostalih.\"\nODGOVOR:  Ne prihvaća se. Mjere i atributi moraju, sukladno odredbama Direktive o staništima, standardu EK, kao i presudama Suda EU-a odgovarati ekološkim zahtjevima vrste. \n\n\n\"Za mjeru:\n• U šumama u kojima se jednodobno gospodari prilikom dovršnog sjeka šumskih površina većih od 100 ha u središnjem dijelu ostaviti najmanje 5 ha neposječene površine;\nsmatramo da je neprihvatljiva iz same činjenice da pretpostavlja dovršne sječe na površinama većim od 100 ha što nije u skladu s prirodnom obnovom koju prakticiramo kroz  tradicionalni način prirodi bliskog i održivog gospodarenja šumama. Ostavljanje takve enklave nema nikakvog smisla, kao ni ostavljanje pojedinačnih stabala jer se sve vrste presele u okolne sastojine koje nisu obuhvaćene procesom obnove. Takva stabla su nepoželjna i zbog činjenice da se tijekom vremena sama sruše i naprave veliku štetu na mladoj šumi.\n*Na temelju svega navedenog smatramo da je nepotrebno navoditi sve ove općenite i nedefinirane mjere u gospodarenju šumama koje se mogu različito tumačiti te bi ih trebalo zamijeniti mjerom:\n• Gospodarenje šumama provoditi po prirodi bliskim načelima održivosti navedenim u Zakonu o šumama.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Mjere i atributi moraju, sukladno odredbama Direktive o staništima, standardu EK, kao i presudama Suda EU-a odgovarati ekološkim zahtjevima vrste. \n\n\n\"Za mjeru:\n• Prilikom doznake ostavljati stabla s dupljama za koja je utvrđeno da se u njima nalaze kolonije vrste;\nsmatramo da je potrebno posebno definirati troškove i izvor financiranja jer iziskuje posebna znanja i tehnike, te vrijeme potrebno za provedbu doznake i posebno evidentiranje  i označavanje tih stabala.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Ovaj pravilnik određuje ciljeve i mjere, dok se financijska sredstva planiraju u drugim dokumentima različitih sektora.\n\n\n\"Za mjere:\n• Očuvati vegetaciju uz vodotoke u zoni od najmanje 5 metara od obale;\n• Očuvati obalnu vegetaciju u pojasu od najmanje 2 metra;\nsmatramo da je definicija \"očuvanje vegetacije\" vrlo široki pojam. Šumarski gledano, ta mjera dozvoljava sječu i obnovu uz vodotoke, jer ne dolazi do gubitka vegetacije. Problem je tumačenja te mjere jer se ona može protumačiti i kao zabrana sječe stabala uz vodotoke.\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Mjera je vezana uz ekološke zahtjeve vrste te se odnosi na svu obalnu vegetaciju, kako drvenastu, tako i zeljastu.\n\n\"Za mjeru:\n• Osigurati dobrovoljne mjere (koje doprinose okolišu) za korisnike zemljišta, sufinancirane sredstvima Europske unije; \nsmatramo da je dobra samo se ne odnosi na vlasnike šuma jer se oni ne mogu javiti za dobrovoljnu provedbu mjera s obzirom da su njima sve mjere zakonski propisane kroz šumskogospodarske planove i planove upravljanja. Predlažemo da se uvede i mjera sufinanciranja provedbe mjera očuvanja za vlasnike šuma:\n• Osigurati naknadu za provedbu mjera za vlasnike šuma, sufinancirane sredstvima Europske unije;\"\nODGOVOR: Ne prihvaća se. Ovaj pravilnik određuje ciljeve i mjere, dok se financijska sredstva za ograničenja u gospodarenju šumama planiraju u Strateškom planu Zajedničke poljoprivredne politike."]
[8,"LUKA BASREK","Članak 5.,\nČlanak 6.","Za HR2000415 Odransko polje navedeni su ciljevi očuvanja za Triturus carnifex x Triturus dobrogicus – hibridi velikog i velikog panonskog vodenjaka te Bombina bombina x Bombina variegata – hibridi crvenog i žutog mukača. Isto nije u skladu s Uredbom o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže (NN 80/2019) kojom su propisane ciljne vrste vodozemaca: veliki panonski vodenjak (Triturus dobrogicus) veliki vodenjak (Triturus carnifex), crveni mukač (Bombina bombina) i žuti mukač (Bombina variegata ), a ne njihovi hibridi. Iako stručna istraživanja ukazuju na prisutnost hibrida na ovom području, ne bi trebalo isključiti niti mogućnost pojave \"originalnih\" vrsta. Propisane mjere nisu u skladu s Uredbom jer bi se tekst pravilnika trebao temeljiti na ciljnim vrstama iz Uredbe. Predlažem da trenutno definiranu formulaciju \"Bombina bombina x Bombina variegata – hibridi crvenog i žutog mukača\" zamijenite s \"Bombina bombina, Bombina variegata i Bombina bombina x Bombina variegata - crveni mukač, žuti mukač i njihovi hibridi\", a formulaciju \"Triturus carnifex x Triturus dobrogicus – hibridi velikog i velikog panonskog vodenjaka\" s \"Triturus carnifex, Triturus dobrogicus i Triturus carnifex x Triturus dobrogicus – veliki vodenjak, veliki panonski vodenjak i njihovi hibridi\".","Prihvaćen","Prihvaća se."]
[9,"Goran Kovač","Članak 5.,\nČlanak 6.","Predložena mjera očuvanja: „U šumama u kojima se jednodobno gospodari prilikom dovršnog sjeka šumskih površina većih od 100 ha u središnjem dijelu ostaviti najmanje 5 ha neposječene površine“ posve je nepotrebna, jer provođenje potrajnog gospodarenja u regularnim sastojinama osigurava povoljne uvjete za mnoge ciljne vrste (u ovom slučaju širokouhi mračnjak) u onom dijelu šumskog kompleska gdje se nalaze druge zrele sastojine ili se nalazi neka druga zaštitna ili zaštićena šumska sastojina koja može osigurati povoljne uvjete za opstanak ciljne vrste. Dakle, ne radi se o posljednjih 100 hektara šume na svijetu! Trebali biste imati više povjerenja u sustav održivog gospodarenja šumama koji omogućava održavanje povoljnog omjera šumskih sastojina različite dobi na određenom području ili ga postupno, kroz vrijeme usmjerava prema povoljnijem, u slučaju da je zbog povijesnih okolnosti naslijeđena donekle narušena dobna struktura.\nProvođenjem predložene mjere izgledni su drugi negativni efekti:\n- Sa šumskouzgojnog aspekta, osudili ste mladu sastojinu nastalu nakon naplodnog sjeka na postupno propadanje, jer će vjerojatno nastati dvoslojna sastojina, gdje će doći do promjene kompozicije vrsta zbog neprovođenja radova njege (pretpostavljam da se to neće smjeti planirati?). Zaostala stabla koja nisu uklonjena postat će lak plijen raznim prirodnim nepogodama, naročito ekstremnim vremenskim događajima, dešavat će se vjetrolomi, stabla iz gornje etaže će polomiti mladu sastojinu u nastojanju. U dijelu će dolaziti do zakorovljenja ili do širenja invanzivnih vrsta ...\n- S aspekta borbe protiv klimatskih promjena, smanjit će se potencijal za uklanjanje stakleničkih plinova, jer će izostati dio uklanjanja u trajne drvne proizvode (a u dovršnom sjeku udio sortimenata koji imaju takav potencijal značajno je visok). Također će zbog ometanog razvoja mlade buduće sastojine količina uklanjanja C02 u nadzemnu i podzemnu biomasu biti značajno manja od sastojine istog boniteta i dobi, gdje se dosljedno obavila obnova oplodnim sječama i u kojima se mogla provesti njega.\n- S aspekta uređivanja šuma dodatno se komplicira daljnje tretiranje ovog dijela sastojine, jer se cijela priča kosi s odredbama Zakona o šumama, Pravilnika o uređivanju šuma, stručnim postulatima uzgajanja šuma, a usudio bih se reći i etikom kada je u pitanju upravljanje obnovljivim prirodnim resursom kao što je šuma.","Nije prihvaćen","Slučajevi sječa na ovako velikim površinama (100 ha) morali bi biti iznimka i u gospodarenju šumama jer predstavljaju stres na ekosustav i otežavaju prilagodbu klimatskim promjenama. Površina od 5 ha predstavlja minimum ekoloških zahtjeva, a definirana je na temelju prijedloga šumarske struke (danog tijekom izrade prijedloga ekološke mreže Natura 2000), uz argument predstavnika šumarstva da se radi o iznimci te da bilo koja manja površina ne može zadovoljiti potrebe vrsta budući da ne može dugoročno opstati jer ne predstavlja kompleks."]