{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanju o nacrtu prijedloga pravilnika o načinu isticanja maloprodajne cijene i cijene za jedinicu mjere proizvoda"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HRVATSKA UDRUGA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA - HUZP","PRAVILNIK O NAČINU ISTICANJA MALOPRODAJNE CIJENE I CIJENE ZA JEDINICU MJERE PROIZVODA ,\nI. OPĆE ODREDBE","Nigdje u pravilniku se ne daje što je definicija jedinične cijene.\nTo bi trebala biti 1 litra, 1 kilogram. \nDanas u trgovinama je označena cijena posebno izraženo na suhomesnatim proizvodima i sirevima da 100 grama košta xx novaca, a ne piše se jedinična cijena. Sama gramatika govori da je jedinična - jedan, a nikako ne može biti sto. Nažalost na to se ne obraća pažnja.","Nije prihvaćen","Cijena za jedinicu mjere uređena je člankom 4. stvakom 1. Zakona o zaštiti potrošača (\"Narodne novine\" broj 19/22) dok je pitanje obveze isticanja cijene za jedinicu mjere uređeno člankom 7. stavcima 1., 3., 4. i 8. Zakona te odredbama ovog pravilnika nije potrebno dodatno uređivati pitanja i definicije koje su već uređene Zakonam koji ima prednost u primjeni."]
[2,"HRVATSKA UDRUGA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA - HUZP","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 2.","Članak 2. stavak 1. nadopuniti\n(1) Maloprodajna cijena i cijena za jedinicu mjere proizvoda mora biti za potrošača istaknuta nedvosmisleno, jasno, vidljivo, čitljivo i na lako uočljiv način i veličinom fonta 12.\nDo sada smo u praksi imali da su oznake cijene bile nečitljive i neusporedive npr s bar kodom jer se radi malih oznaka nije moglo prpčitati","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća. Naime, mogućnost propisivanja veličine fonta slova, predviđena je samo za hranu i to temeljem Uredbe 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 koja se provodi i u nacionalnom zakonodavstvu Republike Hrvatske. Propisivanje veličine fonta slova za ostale proizvode a koje nije uređeno zakonodavstvom Unije značilo bi kršenje slobode kretanja roba i impliciralo bi pokretanje postupka povrede prava protiv Republike Hrvatske. Ukoliko će se na razini Unije donijeti propis kojim će se urediti propisivanje veličine fonta slova za proizvode koji nisu hrana, predmetni će se propis preuzeti u zakonodavstvo Republike Hrvatske."]
[3,"HP-Hrvatska pošta d.d.","PRAVILNIK O NAČINU ISTICANJA MALOPRODAJNE CIJENE I CIJENE ZA JEDINICU MJERE PROIZVODA ,\nII. ISTICANJE CIJENA ROBE","Predlažemo da se kod posebnih oblika prodaje, izričitom odredbom dozvoli i opcija/mogućnost isticanja cijene u redovitoj prodaji (uz najnižu cijenu unazad 30 dana i aktualnu, sniženu cijenu). Naime, prema članku 19.1. Zakona o zaštiti potrošača, pod sniženjem smatra se prodaja robe po cijeni nižoj od cijene u redovitoj prodaji. Prema tome, Trgovac se suočava s izazovima kod iskazivanja cijena, jer je zbog nedorečenosti navedenog Zakona upitno može li potrošaču dati informaciju u odnosu na koju cijenu je izvršeno sniženje. Ne smije se zanemariti da je trgovac izložen prekršajnoj sankciji (članak 149. stavak 1. točka 30) ako tijekom trajanja posebnog oblika prodaje proizvode prodaje po cijeni koja nije niža od cijene tih proizvoda u redovnoj prodaji. Tu dolazimo do kontradiktorne situacije u kojoj trgovac možda ne smije isticati onu cijenu za koju je zakonom vezan. Iako tekst predmetnog Zakona odstupa od Smjernica za tumačenje i primjenu članka 6.a Direktive 98/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti potrošača prilikom isticanja cijena proizvoda ponuđenih potrošačima (2021/C 526/02), a gdje se traži da se svako sniženje ističe u odnosu na „prethodnu cijenu“ odnosno najnižu cijenu unazad 30 dana, naš Zakon ne predviđa takvo rješenje jer se sniženje ističe u odnosu na cijenu u redovitoj prodaji (a najniža cijena unazad 30 dana ne može se tumačiti kao redovita cijena). U svakom slučaju, trgovci ne bi trebali zbog toga biti stavljeni u nepovoljni položaj. Smatramo da se trenutni tekst Zakona može tumačiti na način da dozvoljava isticanje 3 cijene jer je člankom 7. stavcima 1. i 2. propisano da trgovac mora jasno, vidljivo i čitljivo istaknuti iznos MPC, te da se osim te MPC ne smiju istaknuti druge cijene, osim u slučajevima iz članka 8. stavka 4. i glave II. Zakona o zaštiti potrošača. Ta odredba može se čitati na način da ne derogira isticanje redovne MPC kod posebnih oblika prodaje, već da se samo u tim slučajevima uz redovnu MPC (odnosno osim nje) mogu istaknuti i druge cijene (snižena MPC i najniža MPC unazad 30 dana). Sve to osobito stoji obzirom se svako sniženje cijene ističe u odnosu na cijenu u redovitoj prodaji. Trgovac bi trebao imati jasnu mogućnost isticanja cijene u redovitoj prodaji (zajedno sa sniženom cijenom i najnižom cijenom unazad 30 dana) ili bi se tekst samog Zakona morao mijenjati, jer nedostatak takve odredbe stvara očiglednu pravnu nesigurnost, a što dovodi u pitanje i ustavnost samog propisa. U prilog tome, Smjernicama za tumačenje i primjenu članka 6.a Direktive 98/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti potrošača prilikom isticanja cijena proizvoda ponuđenih potrošačima (2021/C 526/02) izričito je navedeno da: „Članak 6.a ne sprečava prodavatelja da navede druge referentne cijene pri najavi sniženja cijene pod uvjetom da su takve dodatne referentne cijene jasno objašnjene, da ne uzrokuju zbunjenost i da ne odvraćaju pozornost potrošača od oznake „prethodne” cijene u skladu s člankom 6.a: - na primjer, trgovac koji primjenjuje sniženja cijena češće nego jednom u 30 dana mogao bi dodatno obavijestiti potrošača o svojim drugim prethodnim cijenama kako slijedi: „Sniženje od 20 % od [datum početka] do [datum završetka]: 80 EUR umjesto 100 EUR, naša najniža cijena u posljednjih 30 dana. Redovna cijena izvan promidžbenih razdoblja u prethodnih 30 (ili 100 dana itd.) iznosila je 120 EUR.\"","Nije prihvaćen","Prijedlog nije prihvaćen. Referentna cijena za određivanje snižene cijene upravo je najniža cijena robe koju je ista imala na tom istom prodajnom mjestu u razdoblju od 30 dana koji su prethodili tom posebnom obliku prodaje. To će biti redovna cijena samo u slučaju da u razdoblju od 30 dana od samog dana prije početka posebnog oblika prodaje robe ista roba nije bila predmet nikakvog sniženja cijene. Ukoliko je u opisanom razdoblju ipak provedeno neko drugo sniženje prodaje te iste robe, nova snižena cijena će se morati računati u odnosu na tu raniju sniženu cijenu i nova snižena cijena ne može biti jednaka niti viša od najniže cijene koju je roba imala u opisanom razdoblju. Navedeno nije u suprotnosti s odredbama članka 19. stavka 1. novog Zakona jer je u svakom slučaju ta cijena niža od cijene robe koja se prodaje u redovnoj prodaji. Naime, upravo izraz „cijena niža od cijene robe u redovnoj prodaji“ obuhvaća sve situacije koje se odnose na referentnu cijenu u odnosu na koju se računa sniženje prilikom provođenja posebnog oblika prodaje – odnosno, uključuje sve varijante najniže cijene unutar 30 dana (koja može biti, kako je istaknuto snižena cijena iz prethodnog posebnog oblika prodaje unutar 30 dana, ali i redovna cijena). \nZakon o zaštiti potrošača („Narodne novine“ broj 19/22), uključujući i odredbe članka 19. stavka 4. i 6. upravo je rezultat transpozicije Direktive (EU) 2019/2161 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktiva 98/6/EZ, 2005/29/EZ te 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila Unije o zaštiti potrošača (tzv. Omnibus direktiva, Službeni list L 328).  \nNadalje, isticanje drugih ) cijena (izuzev snižene i najniže cijene koju je proizvod imao razdoblju od 30 dana koji su prethodili samom posebnom obliku prodaje zabranjeno je člankom 7. stavkom 2. predmetnog Zakona. Stoga trgovac tijekom posebnog oblika prodaje smije uz sniženu cijenu istaknuti i redovnu cijenu samo u slučaju da je ta redovna cijena bila najniža cijena za tu robu u posljednjih 30 dana."]
[4,"HRVATSKA UDRUGA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA - HUZP","III. CIJENA ZA JEDINICU MJERE,\nČlanak 5.","Članak 5. \nCijena za jedinicu mjere mora biti istaknuta na prodajnom mjestu minimalno fonta 12 ili minimalno 1/3 veličine cijene proizvoda. \nU praksi su jedinične cijene označene čak i do 20 puta manjim brojkama nego što su to cijene proizvoda. Koja je onda svrha uopće pisanja jediničnih cijena ako su tu da samo zadovolje formu. Treba pogledati kataloge trgovačkih kuća gdje su jedinične cijene slabo vidljive ili uopće nisu vidljive.","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća. Naime, mogućnost propisivanja veličine fonta slova, predviđena je samo za hranu i to temeljem Uredbe 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 koja se provodi i u nacionalnom zakonodavstvu Republike Hrvatske. Propisivanje veličine fonta slova za ostale proizvode a koje nije uređeno zakonodavstvom Unije značilo bi kršenje slobode kretanja roba i impliciralo bi pokretanje postupka povrede prava protiv Republike Hrvatske. Ukoliko će se na razini Unije donijeti propis kojim će se urediti propisivanje veličine fonta slova za proizvode koji nisu hrana, predmetni će se propis preuzeti u zakonodavstvo Republike Hrvatske."]
[5,"HGK","III. CIJENA ZA JEDINICU MJERE,\nČlanak 6.","Članovi Zajednice za deterdžente i kozmetiku Hrvatske gospodarske komore (dalje: Zajednica za deterdžente i kozmetiku HGK) predlažu izmjenu i dopunu članka 6. stavka 1. točke 2. ovog Nacrta prijedloga Pravilnika o načinu isticanja maloprodajne cijene i cijene za jedinicu mjere (dalje: Nacrt Pravilnika), na način da se u točki dva iza riječi deterdženata doda zarez i sljedeća dopuna: „koristeći mjernu jedinicu pranja“. Slijedom navedenog, članak 6. stavak 1. ovog Nacrta trebao bi glasiti:\n„Članak 6.\n(1) Cijena za jedinicu mjere, ističe se za sljedeću robu:\n1. hranu i hranu za životinje, osim ako nije drugačije propisano\n2. deterdžente u smislu propisa kojima se uređuje zdravstvena ispravnost deterdženata, koristeći mjernu jedinicu pranja\n3. dječje pelene\n4. boje i lakove, izuzev slikarskih boja\n5. ulja i tekućine za motore i motorna vozila\n6. destiliranu vodu\n7.  za njegu lica i tijela\n8. za pranje i čišćenje lica i tijela\n9. za pranje i njegu kose\n10. za pranje, čišćenje i njegu zubi i usne šupljine.“\n\nČlanovi Zajednice za deterdžente i kozmetiku HGK navode da je kupac isticanjem cijena kod deterdženata po kilogramu, litri ili komadu za gel kapsule doveden u zabludu jer ne može usporediti cijenu između te tri jedinice mjere. Jedina jedinica mjere za deterdžente treba biti broj pranja, koji je između ostalog, iskazan na svim pakiranjima deterdženata, a kao osnova za izračun broja pranja uzeta je količina deterdženta potrebna za pranje prosječno prljavog rublja. Dakle, kad bi cijena bila iskazana po broju pranja, kupac bi mogao usporediti cijene između tri forme deterdženta (praškasti, tekući, gel kapsule), a što sad ne može napraviti. Ujedno, Zakon o zaštiti potrošača definira da jedinica mjere može biti i druga mjera koja se uobičajeno primjenjuje. Sukladno Uredbi (EZ) br. 648/2004 Europskoga parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. godine o deterdžentima svi proizvođači u EU su obvezni istaknuti broj pranja kao jedinicu mjere. U tom smislu, predlaže se izmijeniti i dopuniti članak 6. stavak 1. točku 2., kao što je u prijedlogu navedeno.","Nije prihvaćen","Pitanje koja mjerna jedinica se koristi za pojedini proizvod već je uređeno člankom 4. točkom 1. Zakona o zaštiti potrošača („Narodne novine“ broj 19/22) kojim je već izrijekom propisano da se za svaki proizvod kao mjerna jedinica koristi jedinica količine koja se općenito ili uobičajeno koristi kod prodaje proizvoda na području Republike Hrvatske. Ovisno o proizvodu to može biti kilogram, litra, ali i neka druga odgovarajuća jedinica mjere. Zakonom niti pravilnikom ne uređuje se taksativno koja je relevantna mjerna jedinica za pojedini proizvod uzimajući u obzir kako je propisima nemoguće obuhvatiti sve proizvode koji se nalaze na tržištu, a nemoguće je osigurati i pravovremenu izmjenu propisa uslijed stavljanja novih proizvoda na tržište Unije. Koja mjerna jedinica će biti primjerena za pojedini proizvod (primjerice kilogram, broj pranja ili nešto treće) ovisi o ustanovljenoj praksi na tržištu na području Republike Hrvatske."]
[6,"Miroslav Policki","III. CIJENA ZA JEDINICU MJERE,\nČlanak 6.","\"(3) Za robu kod kojih se navodi težina ocijeđene mase, cijena za jedinicu mjere odnosi se na navedenu težinu ocijeđene mase.\"\n\nBudući da je masa fizikalna veličina u razmatranju, ispravno je reći samo masa, kao što je to napravljeno u stavku 4. Stoga predlažem da tekst citiranog stavka glasi: \"(3) Za robu kod koje se navodi ocijeđena masa, cijena za jedinicu mjere odnosi se na navedenu ocijeđenu masu.\".","Prihvaćen","Prihvaćeno."]
[7,"Udruga za zaštitu prava potrošača \"Splitski potrošač\"","III. CIJENA ZA JEDINICU MJERE,\nČlanak 7.","Dozvoljena iznimka od isticanja cijena za jedinicu mjere, koja je propisana stavkom 2. ovog članka, EU Direktivom o isticanju cijena dozvoljeno je da bude samo privremenog karaktera, te bi trebalo odrediti (prijelazni) period u kojem ova iznimka vrijedi.","Prihvaćen","Prihvaćeno."]
[8,"HRVATSKA UDRUGA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA - HUZP","III. CIJENA ZA JEDINICU MJERE,\nČlanak 7.","Članak 7. \n(1) Trgovac čiji je prodajni prostor površine veće od 20 četvornih metara obvezan je isticati cijenu za jedinicu mjere sukladno odredbama članka 5. i 6. ovoga Pravilnika. \n(2) Trgovac čiji je prodajni prostor površine manje od 20 četvornih metara može isticati cijenu za jedinicu mjere sukladno odredbama članaka 5. i 6. ovoga Pravilnika. \nImamo puno \"malih\" trogvina koje onda uopće ne bi trebali imati jediničnu cijenu, a ona je u stvari pokazatelj cijene jednog proizvoda","Prihvaćen","Prihvaćeno."]
[9,"HRVATSKA UDRUGA ZA ZAŠTITU POTROŠAČA - HUZP","IV. OZNAČAVANJE CIJENA USLUGA,\nČlanak 8.","Članak 8. \n(3) Istaknute cijene moraju biti nedvosmislene, jasne, vidljive i čitljive i lako uočljive i minimalnog fonta 12. \nCijena mora biti vidljiva i čitljiva i to prosječnom potrošaču","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća. Naime, mogućnost propisivanja veličine fonta slova, predviđena je samo za hranu i to temeljem Uredbe 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 koja se provodi i u nacionalnom zakonodavstvu Republike Hrvatske. Propisivanje veličine fonta slova za ostale proizvode a koje nije uređeno zakonodavstvom Unije značilo bi kršenje slobode kretanja roba i impliciralo bi pokretanje postupka povrede prava protiv Republike Hrvatske. Ukoliko će se na razini Unije donijeti propis kojim će se urediti propisivanje veličine fonta slova za proizvode koji nisu hrana, predmetni će se propis preuzeti u zakonodavstvo Republike Hrvatske."]