{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE NACRTA PRIJEDLOGA ZAKONA O RODILJNIM I RODITELJSKIM POTPORAMA"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"CESI - Centar za edukaciju, savjetovanje i istraživanje "," ,\nPRILOG 1. OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Smatramo kako sustav rodiljnih i roditeljskih prava i potpora traži temeljitije izmjene, kao i da je Zakon potrebno poboljšati u više područja. Štoviše, potrebno je nanovo izraditi cijeli Zakon, a u cilju temeljite izmjene sustava, ali i njegova pojednostavljivanja za krajnjeg korisnika_cu, ali i same provoditelje_ice. Zakon sadrži preveliki broj odredaba kojima se stvara nepreglednost, neujednačenost i praznine u primjeni te je nužno revidirati i napisati novi zakonski tekst koji će biti jasniji i jednostavniji. Postojeću shemu dopusta trebalo bi izmijeniti, odnosno pojednostaviti, na način da se broj kategorija dopusta smanji te se uvedu prava za dvije vrste korisnika_ca - one koji ostvaruju primitak i one neaktivne. Osim toga, Zakon bi trebalo pisati inkluzivnim jezikom i pristupom, odnosno ravnopravno obuhvatiti sve vrste obitelji i partnerstava. \n\nSlijedom navedenog smatramo kako je u Zakonu potrebno napraviti sljedeće izmjene:\n\n1. Napisati novi Zakon koji je će biti jasniji i jednostavniji;\n\n2. Zakon pisati inkluzivnim jezikom i pristupom odnosno obuhvatiti sve vrste obitelji, partnerstva i korisnika_ca;\nPritom se misli na bračne/izvanbračne/životne partnere_ice, jednoroditeljske obitelji, partnere_ice te u određenim slučajevima i druge osobe koje žive u zajedničkom kućanstvu. Ideja je da sustav rodiljnih, očinskih/partnerskih i roditeljskih dopusta bude fleksibilan i daje mogućnosti prilagodbe različitim obiteljskim i životnim prilikama, a u svrhu dobrobiti roditelja i djeteta, kao i ostvarenja načela ravnopravnosti spolova, uključivanja žena na tržište rada te usklađivanja privatnog i poslovnog života. Naknade za korisnice_ke svih prava trebaju biti što više, odnosno usklađenije s prihodima koje su ostvarivali prije početka korištenja prava.\n\n3. Postojeću shemu dopusta izmijeniti na način da se broj kategorija dopusta smanji te se uvedu prava za dvije vrste korisnika_ca - one koji ostvaruju primitak i one neaktivne;\nNavedeno znači da se zaposleni i samozaposleni roditelji objedine u istu kategoriju s roditeljima koji ostvaruju drugi dohodak i roditeljima poljoprivrednicima kao roditelji koji ostvaruju primitke te da za njih vrijede ista prava, a nezaposlene roditelje odnosno one izvan sustava rada staviti u kategoriju neaktivnih (s određenim iznimkama, npr. kada dolazi do prekida radnog odnosa neposredno prije trudnoće ili za vrijeme korištenja nekog prava).\n\n4. Trajanje očinskog/partnerskog dopusta produžiti na 2 mjeseca. Propisati obvezu korištenja očevog dopusta u trajanju od mjesec dana. Preostalih mjesec dana dopusta mogu se koristiti i u nekom od fleksibilnih oblika (npr. jedan dan u tjednu, rad u nepunom radnom vremenu, u dijelovima). U slučaju da shema dopusta ostane ista (ne uvaži se točka 3), očevima koji spadaju u kategoriju poljoprivrednika/roditelja koji ostvaruju drugi dohodak treba također uvesti pravo na očev/partnerski dopust na opisan način;\nMinimalno trajanje očinskog dopusta kao samostalnog prava očeva ili drugog partnera_ice treba biti 2 mjeseca. Optimalno rješenje bilo bi da se Zakonom propiše obveza korištenja očevog/partnerskog dopusta u trajanju od mjesec dana. Preostalih mjesec dana tog dopusta ne bi bili obavezni te bi ih očevi/partneri_ce mogli koristiti kao rad s polovicom punog radnog vremena ili u drugim fleksibilnim oblicima, za razliku od prvih obaveznih mjesec dana. Nadalje, u praksi se javljaju različite situacije poput one da biološki otac nije više prisutan ili ne živi s majkom djeteta, a njezin bračni ili izvanbračni drug ili partner_ica živi u istom kućanstvu i svakodnevno skrbi o djetetu (djeci). Trebalo bi i te slučajeve obuhvatiti zakonskom odredbom te propisati da je iznimno pravo na očinski dopust u tom slučaju prenosivo na navedene osobe. Isto tako, ako tumačimo da je rođenje djeteta ustvari dolazak novog člana u obitelj, onda bi posvojiteljjima/udomiteljima/drugim osobama kojima se dijete povjerava na skrb očev dopust trebao biti zajamčen bez obzira je li dijete starije ili mlađe od 6 mj. Doduše, postoje odredbe koje daju određena prava ovim osobama, ali pitanje je ka"}},"Nije prihvaćen","Obrazloženje po točkama:\n1. Središnji državni ured za demografiju i mlade je započeo s aktivnostima izrade Nacrta prijedloga Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama te će se tijekom samog procesa izrade razmotriti sve pristigle primjedbe i prijedlozi.\n\n2. Središnji državni ured za demografiju i mlade je započeo s aktivnostima izrade Nacrta prijedloga Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama te će se tijekom samog procesa izrade razmotriti sve pristigle primjedbe i prijedlozi.\n\n3. Kao korisnici prava navode se osobe koje ostvaruju drugi dohodak (primjerice ugovor o djelu), poljoprivrednici izvan sustava PDV-a i nezaposlene osobe po propisima o zapošljavanju, koje imaju pravo na rodiljnu i roditeljsku poštedu od rada koji su se prije stupanja na snagu inicijalnog ZRRP-a 2009. prema tada važećim propisima smatrali nezaposlenim osobama i kao takve obvezno su morale biti prijavljene Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. \nTreću socijalnu skupinu korisnika prava čine osobe izvan sustava rada koji ne ulaze ni u jednu od naprijed navedenih socijalnih skupina - učenici, studenti, umirovljenici, osobe na profesionalnoj rehabilitaciji ili osobe koje su prema propisima iz socijalne skrbi nesposobne za rad.\nPrava iz sustava rodiljnih i roditeljskih potpora vezana su uz ravnopravni status korisnika te su zavisna o njihovom statusu u obveznom zdravstvenom osiguranju – iz predloženog nije jasno na koji bi se način, pravno uredio njihov status kada bismo ih objedinili u istu korisničku skupinu.\n\n4. Očinski dopust novo je pravo u hrvatskom pravnom sustavu. U primjeni je tek nešto duže od mjesec dana. \nMišljenja smo da je u ovom trenutku 10 odnosno 15 kalendarskih dana koji su plaćeni u visini pune plaće radnika odnosno korisnika, optimalno te ćemo u narednom razdoblju pratiti kretanje broja korisnika ovog prava. Dodatno, ovo pravo smatramo dobrim poticajem za odluku očeva o korištenju roditeljskog dopusta na koji imaju pravo 2 mjeseca te za koji je naknada plaće od 1. kolovoza 2022. povećana. Ukoliko se pokaže nužnim, obzirom na primjenu u praksi, te ukoliko će biti otvorene mogućnosti u okviru državnog proračuna, prilikom izrade Nacrta prijedloga Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama razmotrit ćemo uvođenje novina u odredbe vezane za predmetno pravo. \n\n5. Prava iz sustava rodiljnih i roditeljskih potpora vezana su uz ravnopravni status korisnika te su zavisna o njihovom statusu u obveznom zdravstvenom osiguranju – iz predloženog nije jasno na koji bi se način, pravno uredio njihov status kada bismo ih objedinili u istu korisničku skupinu. \n\n6. Predloženi pristup nije prihvatljiv. Naime, proračunska osnovica predstavlja stručni termin koji se koristi za obračun drugih naknada i primanja propisanih posebnim propisima te je ista uređena Zakonom o izvršavanju državnog proračuna za 2022. godinu.\nMoguća povećanja naknada razmotrit će se i planirati u narednom razdoblju, a u skladu s raspoloživim sredstvima državnog proračuna.\n\n7. Predloženi pristup nije prihvatljiv. Naime, proračunska osnovica predstavlja stručni termin koji se koristi za obračun drugih naknada i primanja propisanih posebnim propisima te je ista uređena Zakonom o izvršavanju državnog proračuna za 2022. godinu.\nMoguća povećanja naknada razmotrit će se i planirati u narednom razdoblju, a u skladu s raspoloživim sredstvima državnog proračuna.\n\n8. Središnji državni ured za demografiju i mlade upoznat je s okolnostima specifičnog položaja roditelja koji su vlasnici paušalnih obrta, ali i s odredbama propisa prema kojima navedena skupina korisnika uplaćuje određene doprinose, te posljedično tome i ostvaruje pravo na niže naknade.\nNije moguće predvidjeti iznimku za ovu kategoriju korisnika budući da se Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama ne veže za iznos minimalne plaće niti u odnosu na druge skupine korisnika iz ovog Zakona.\n\n9. Moguća povećanja naknada razmotrit će se i planirati u narednom razdoblju, a u skladu s raspoloživim sredstvima državnog proračuna.\n\n10. i 11. Vezano uz predloženu mogućnost da vremenske potpore i pripadajuće novčane potpore umjesto majke, odnosno oca djeteta može ostvariti treća osoba ističemo da je važno odrediti razloge koji ispunjavaju svrhu ovoga prava odnosno da postoje određene opravdane okolnosti uslijed kojih roditelj nije u mogućnosti skrbiti o djetetu. Naime, svrha korištenja prava iz sustava obiteljskih potpora je usmjerena na potrebu da se roditelj kao korisnik prava, primarno posveti skrbi o djetetu za što mu je i omogućeno korištenje navedenog prava u skladu s uvjetima predviđenim važećim  Zakonom o rodiljnim i roditeljskim potporama, a da su iznimno kao korisnici predviđene i druge osobe kojima je dijete odlukom nadležnog tijela povjereno na čuvanje i odgoj.\n\nVažećim Zakonom o rodiljnim i roditeljskim potporama  omogućeno je da korisnik bude i skrbnik maloljetnog djeteta kojem je rješenjem nadležnog tijela to dijete povjereno na čuvanje i odgoj ili druga fizička osoba kojoj je maloljetno dijete odlukom nadležnog tijela povjereno na čuvanje i odgoj, prema svom radno pravnom statusu, a pod uvjetom da ima status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju i ako s tim djetetom živi u zajedničkom kućanstvu.\n\nSvrha rodiljnih i roditeljskih potpora općenito, pa tako i roditeljskog dopusta je omogućavanje njege i brige o djetetu, podizanje djeteta, zaštita materinstva i usklađenje obiteljskog i poslovnog života. Sukladno tome, priznavanje prava korisnicima na vremenske i novčane potpore zasniva se na zadovoljenju njihovih potreba kao roditelja, kao i potreba djeteta za stalnom i adekvatnom njegom i brigom. Osobito je važno omogućiti roditeljima primjereno vrijeme za brigu o djetetu i socijalnu sigurnost obitelji te osigurati vremensko razdoblje za dopust poslije rođenja djeteta, tijekom njegove najranije dobi.\n\n12. i 13. Smatramo da je trenutna odredba vezana uz staž osiguranja opravdana, osobito imajući u vidu da je ista mijenjana Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama iz 2020. godine. Naime, razdoblje trajanja prethodnog osiguranja zaposlenog ili samozaposlenog roditelja kao uvjeta za ostvarivanje prava na roditeljski dopust odnosno naknadu plaće, po uzoru na odredbe Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, izmijenilo se na način da se trajanje prethodnog osiguranja smanjilo kako bi bilo povoljnije za korisnike prava (umjesto dotadašnjih 12 mjeseci neprekidno uvedeno je 9  mjeseci odnosno umjesto 18 mjeseci s prekidima u posljednje dvije godine uvedeno je 12 mjeseci s prekidima u posljednje dvije godine).\n\n14. Postojeća zakonska rješenja pružaju dovoljno široke mogućnosti prilagodbe prava korisnicama, a povećanje naknada planirat će se u narednom razdoblju.\n\n15. Provedbeno tijelo nije iskazalo navedene probleme u praksi, te su do sad, bez većih teškoća, postupali u navedenim situacijama i rješavali zahtjeve u korist stranaka.\n\n16. Smatramo da je pravo na stanku za dojenje optimalno propisano postojećim odredbama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama.\n\n17. Središnji državni ured za demografiju i mlade je započeo s aktivnostima izrade Nacrta prijedloga Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama te će se tijekom samog procesa izrade razmotriti sve pristigle primjedbe i prijedlozi.\n\n18. Navedeno zakonsko rješenje je u skladu sa svrhom prava na mirovanje radnog odnosa. \n\n19. Smatramo da su odredbe važećeg Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama u ovom dijelu jasne te optimalno uređuju predmetnu problematiku. \n\n20. Primljeno na znanje te će se podrobnije razmotriti potreba dodatnog zakonskog uređenja navedenog.\n\n21. Središnji državni ured za demografiju i mlade je započeo s aktivnostima izrade Nacrta prijedloga Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama te će se tijekom samog procesa izrade razmotriti sve pristigle primjedbe i prijedlozi.\n\n22. Predloženo rješenje uzima u obzir i potrebe radnika i potrebe poslodavaca te smatramo da je predmetno sada dobro normirano i jasno vezano uz postupanje u praksi."]
[2,"RAFAELA PLENTAJ"," ,\n2. ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA","Preporuka je povisiti iznos naknade za korisnike prava na dopust za njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju do navršene 8. godine života. Povećanje bi trebalo biti najmanje dvostruko, umjesto trenutnih 2328,20 kn naknada bi trebala iznositi najmanje 4600,00 kn, uvažavajući i prateći rast prosječne plaće, ali i rast troškova života i inflaciju. S obzirom da se u statistici navodi da ovo pravo koristi 5064 korisnika, radi se o oko 5000 obitelji koje žive (odnosno preživljavaju) sa zaista nedovoljnim iznosom novca koji nije dostatan za troškove života i potrebnu terapiju, njegu, hranu i prijevoz.","Primljeno na znanje","U tijeku je izrada novog Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama kojim su planirane daljnje promjene u sustavu rodiljnih i roditeljskih potpora koje bi pridonijele većem pozitivnom učinku na ukupna pronatalitetna kretanja kao i učinku u odnosu na zaposlene i samozaposlene korisnike rodiljnih i roditeljskih potpora. Cilj je i osnaživanje financijskih potpora zaposlenih i samozaposlenih roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju koji koriste dopust za njegu djeteta do navršene osme godine djetetova života te roditelje koji koriste pravo na rad s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta."]
[3,"DARKO KOVAČEVIĆ"," ,\n2. ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA","Načelno pozdravljam svaku mjeru koja će doprinijeti podizanju životnog standarda obitelji s djecom, a osobito obitelji s malom djecom, i njihovom pravu na dostojanstven život kroz stvaranje socijalnih, kulturnih, odgojnih, materijalnih i drugih uvjeta. No smatram da se ograničavanjem povećanja novčanih naknada samo na tzv. „drugih šest mjeseci“ tj. do 1. godine života djeteta, neće postići ciljevi populacijske politike kao ni ostvarenje ravnopravnosti spolova. Za zaustavljanje negativnih demografskih trendova uzrokovanih niskim natalitetnim stopama i iseljavanjem, potrebno je stopu fertiliteta koja sada iznosi oko 1,5 djeteta po ženi u reproduktivnoj dobi, i ni približno ne osigurava čak ni razinu potrebnu za zamjenu stanovništva, povećati na iznad 3 djeteta. Dakle, treba učiniti život obiteljima s troje i više djece ne samo mogućim nego privlačnim i društveno prihvatljivim. U Hrvatskoj se od mlade obitelji očekuje da ima dvoje djece, ni manje ni više. Stanovi su u prosjeku dvosobni, 50-tak metara kvadratnih. Režije su jedva podnošljive za četveročlane obitelji. Kad imate troje i više djece svi kućni proračuni padaju u vodu. I okolina vam se istovremeno divi kako uspijevate preživjeti i čudi „što vam je to trebalo“. Naročito je teško preživjeti trogodišnji roditeljski dopust s jednom plaćom roditelja koji radi i novčanom naknadom od 2.328,20 kn koju prima drugi roditelj, pa to pravo na dopust ostaje gotovo deklaratorno jer se roditelji iz financijskih razloga često odlučuju ne koristiti to pravo te se vraćaju na posao. Pozdravljam sve nove izmjene Zakona tj. povećanje naknada za drugih šest mjeseci korištenja roditeljskog dopusta, ali je žalosno da opet zakonodavac ne prepoznaje i ne mijenja tj. ne povećava naknade za treće dijete i blizance i to za zadnje dvije godine korištenja rodiljskog dopusta. Dakle, to je nedopustivo, poglavito u vidu konstantne velike priče popravljanja demografskog stanja koje je katastrofalno u državi, a ovim propustom zakonodavca da poveća navedene naknade do kraja treće godine korištenja roditeljskog dopusta na minimalno 120 % iznosa proračunske osnovice, opet se ne čini ključan potez da obitelji tj. roditelji bez brige o elementarnoj egzistenciji se odluče na treće dijete. Na kraju se, i što je apsurdno - financijski isplativije će opet biti, taj trogodišnji dopust provesti na bolovanju radi njege jednog od djeteta gdje naknada iznosi 100% prosječne plaće korisnika do maksimalnih 4.257,28 kn, također na teret HZZO-a. No, takav režim zbog organizacije radnog vremena i radnih zadataka, nije fer prema poslodavcu korisnika naknade, osobito privatnom poduzetniku, koji zbog nepredvidivosti bolovanja ne može na idealan način organizirati zamjenu za radnika (najčešće radnicu) – korisnika (korisnicu), pa frustriran poslodavac posljedično otkazuje ugovor o radu te obitelj s troje ili više djece ostaje na vjetrometini s jednom plaćom. Kako je na trogodišnjem roditeljskom dopustu kao i na bolovanju radi njege djeteta više nego u pravilu majka, a ne otac (jer je činjenica da su žene slabije plaćene od muškaraca čak i za isti posao, pa odluka o korištenju roditeljskog dopusta do treće godine djeteta ili bolovanja za njegu djeteta u pravilu pada na majke), to definitivno loše utječe na rizik od ekonomske ovisnosti žena o drugim članovima obitelji i neravnomjernu raspodjelu rodnih uloga u društvu. Ti se efekti mogu poništiti samo ako se novčane naknade dovedu na razinu koja će osiguravati primjereno pokriće troškova roditeljstva i participacije u polovici troškova obitelji. Svi su suglasni da je prosječna mirovina premala za pokriće troškove jednočlanog domaćinstva koje zbog povijesnih okolnosti, vrlo vjerojatno, ima riješeno stambeno pitanje, a za listopad 2019. godine ona je iznosila 2.802,72 kn (izvor: Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje; http://www.mirovinsko.hr/UserDocsImages/korisnic\ni%20mirovina%202019/km11za10_2019.pdf), dok se istovremeno očekuje da obitelj s troje i više djece polovicu troškova života pokrije s 2.328,20 kn, a u većini slučajeva stambeno pitanje rješavaju kreditom ili su, još gore, podstanari. Statistika je neumoljiva i razloge zašto se na prekid trudnoće odlučuju najčešće žene kojima bi to bilo treće dijete treba tražiti upravo u lošem ekonomskom položaju obitelji (prvenstveno majki) s troje i više djece. Napominjem da je proračunska osnovica koja se primjenjuje za obračun i isplatu naknada i drugih primanja na temelju posebnih zakona (između ostalog za rodiljne i roditeljske naknade) za koje se sredstva osiguravaju u državnom proračunu utvrđena na temelju prosječne neto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj za 2000. godinu te već devetnaest godina iznosi 3.326,00 kn (\"Prosječne mjesečne isplaćene neto i bruto plaće za 2000. godinu\" NN 20/2001, \"Iznos prosječne neto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u prethodnoj kalendarskoj godini i svote doplatka za djecu iz članaka 24., 25., 26., 28. i 29. Zakona o doplatku za djecu\" NN 44/2001, \"Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2001. godinu\" NN 82/2001). Usporedbe radi, prema podacima Državnog zavoda za statistiku, prosječna neto plaća zaposlenih u pravnim osobama u Republici Hrvatskoj za 2018. godinu iznosila je 6.242,00 kn, tj. 87,67% više nego 2000. godine. (https://www.jutarnji.hr/arhiva/rodilje-u-hrvats\nkoj-jedine-zakinute-iz-bivse-jugoslavije/3302813\n/) Također, ističem da doplatak za djecu koji najčešće ostvaruju obitelji s više djece nije nikakav alibi za nepodizanje roditeljskih naknada nakon 1. godine života djeteta, jer su iznosi doplatka za djecu već 20 godina isti i simbolični, a i broj djece i korisnika doplatka za djecu je u strmoglavom padu. Planirani iznosi koji nisu iskorišteni trebali bi se iskoristiti za povećanje pojedinačnih iznosa doplatka za djecu. Kao što se i navodilo u ranijoj Ocjeni stanja unutar nacrta trenutno važećeg Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, za vrijeme korištenja roditeljskih potpora (roditeljskog dopusta, roditeljske poštede od rada te roditeljske brige o djetetu) roditeljima treba biti osigurana socijalna sigurnost kroz odgovarajuću visinu naknade plaće ili novčane naknade. Kroz pripadajuće rodiljne i roditeljske naknade kojima bi se održao i jačao materijalni standard i kvaliteta života obitelji utječe se na lakše odlučivanje na roditeljstvo i proširenje obitelji. \nStoga treba osnažiti roditelje i obitelji s troje i više djece i učiniti ih društveno prihvatljivom i privlačnom „formom“ roditeljstva te predlažem povećanje novčanih naknada za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust za blizance, treće i svako sljedeće dijete iz trenutno važećeg članka 12. st. 11. predloženog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, koje trenutno i dalje iznose mizernih 70% proračunske osnovice, i to na minimalno 150% proračunske osnovice mjesečno. To je jedini ispravan put i jedina ozbiljna mjera, uz ostale dobre stvari koje su se dogodite zadnjim izmjenama i dopunama Zakona, a kojima bi se dalo do znanja od strane zakonodavca da doista želi popraviti demografsku sliku i stanje naše male i ponosne hrvatske nacije, a ne samo administrativno uskladiti Zakon sa nekakvim europskim \"direktivama\". Dakle, dobro je da se donosi u potpunosti novi Zakon u cjelini i isti treba biti temelj i oslonac svim obiteljima i garancija kako im neće zbog povećanja broja članova obitelji automatski pasti životni standard, a poglavito obiteljima s troje i više djece, što je nažalost danas slučaj. Dakle, nije i ne smije novac i materijalna prava biti na prvom mjestu kada se razmišlja o prinovi u obitelji, ali ako zakonodavac omogući obiteljima dostojan život u vidu prihoda i za treće i svako naredno dijete, to je velika stvar i demografska slika bi se u Hrvatskoj u vrlo brzom roku popravila na bolje.","Djelomično prihvaćen","U tijeku je izrada novog Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama kojim su planirane daljnje promjene u sustavu rodiljnih i roditeljskih potpora koje bi pridonijele većem pozitivnom učinku na ukupna pronatalitetna kretanja kao i učinku u odnosu na zaposlene i samozaposlene korisnike rodiljnih i roditeljskih potpora. Cilj je i osnaživanje financijskih potpora zaposlenih i samozaposlenih roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju koji koriste dopust za njegu djeteta do navršene osme godine djetetova života te roditelje koji koriste pravo na rad s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta."]