{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Društvo građevinskih inženjera Zagreb","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 2.","Predlažemo zadržati odredbu iz važećeg Zakona kojom se određuje primjena i Nacionalne referentne stope (NRS) kao varijable, odnosno parametra za određivanje promjenjive kamatne stope.\nObrazloženje:\nVeliki broj stambenih kredita, ugovorenih u posljednjih 12 godina između korisnika, banaka i Agencije za promet nekretnina (APN) radi rješavanja stambenog pitanja mladih, a na temelju pozitivnih hrvatskih propisa o stambenom zbrinjavanju (počev od Zakona o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita NN 31/11, i ostalih propisa donesenih do danas), je ugovoren s promjenjivom kamatnom stopom pri čemu se ista određuje zbrojem Nacionalne referentne stope NRS (kao varijabilnog dijela) i fiksnog dijela koji predstavlja maržu banke.\nPredloženim ukidanjem Nacionalne referentne stope NRS kao parametra za određivanje varijabilnog dijela promjenjive kamatne stope dovodi postojeće korisnike stambenih kredita, ugovorenih na razdoblje 20-30 godina, u vrlo nepovoljnu i nesigurnu situaciju da im se, prelaskom na novi način obračuna promjenjive kamatne stope, značajno povećaju kamatne stope i iznosi anuiteta, a na što korisnici kredita u ugovorima s bankama uglavnom ne mogu utjecati. Time bi se vrlo vjerojatno negativno utjecalo na standard prvenstveno mlađih obitelji kojima je i ovako vrlo teško vraćati dugoročne stambene kredita, pogotovo u ovo vrijeme recesije, inflacije i svih najavljenih poskupljenja energenata.","Nije prihvaćen","\"\nHvala na komentaru.\n \nKao parametar promjenjivosti kamatnih stopa kod svih kredita u domaćoj valuti s promjenjivom kamatnom stopom, a koji će se ugovarati nakon uvođenja eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj od 1. siječnja 2023., predlaže se koristiti EURIBOR jer najtočnije odražava trošak financiranja bankovnog sustava u europodručju, a time se istovremeno potrošačima omogućuje jednostavnija usporedba cijene kredita domaćih banaka s cijenom koju nude banke u ostatku europodručja.\""]
[2,"GORAN ALEKSIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 2.","Zašto je maknut NRS koji je jedina realna varijabla u hrvatskom monetarnom sustavu? Budući da su sredstva na temelju kojih se daju krediti u Hrvatskoj depoziti građana, budući da su ti depoziti opterećeni kamatama koje se plaćaju vlasnicima depozita, budući da cijenu tih sredstava onda čini upravo ta kamata, zašto je onda NRS koji je utemeljen prije svega na veličinama kamatnih stopa na depozite odjednom ukinut! Radi li se tu opet o nekom dealu između banaka i HNB-a, gdje banke već unaprijed znaju da neće povećavati kamate na depozite pa im onda ne odgovara taj parametar budući da je jeftin? NRS se ne smije izbaciti kao parametar, i NRS mora dapače biti glavni parametar za potrošačko kreditiranje, jer je upravo NRS realna vrijednost cijene novca za potrošačko kreditiranje. Predlažem da NRS ostane, dapače, da bude preporuka HNB-a za promjenjivi parametar kod ugovaranja promjenjive kamatne stope u potrošačkim kreditima.","Nije prihvaćen","\"Hvala na komentaru.\n\n\nKao parametar promjenjivosti kamatnih stopa kod svih kredita u domaćoj valuti s promjenjivom kamatnom stopom, a koji će se ugovarati nakon uvođenja eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj od 1. siječnja 2023., predlaže se koristiti EURIBOR jer najtočnije odražava trošak financiranja bankovnog sustava u europodručju, a time se istovremeno potrošačima omogućuje jednostavnija usporedba cijene kredita domaćih banaka s cijenom koju nude banke u ostatku europodručja.\""]