{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE - Nacrt prijedloga zakona o tržištu rada"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HOK","OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE - Nacrt prijedloga zakona o tržištu rada","Zakon o tržištu rada u članku 10. stavak 1. točka 5. propisuje da se nezaposlenom osobom smatra osoba sposobna ili djelomično sposobna za rad, u dobi od 15 do 65 godina, koja nije u radnom odnosu odnosno koja ne obavlja samostalnu djelatnost, aktivno traži posao i raspoloživa je za rad te ako nema registrirani obrt. \nNavedenu odredbu predlažemo izmijeniti na način da glasi: \n„5. ako po osnovi obrta nije obvezno osigurana prema posebnim propisima kojima se uređuju obvezna osiguranja ….“\nNaime, sukladno Zakonu o obrtu („Narodne novine broj 143/2013, 127/2019 i 41/2020), upisom obrta u Obrtni registar obrtnik je dužan početi s obavljanjem obrta u roku od godine dana od dana izdavanja obrtnice. U razdoblju od registracije obrta bez početka rada do registracije početka obavljanja obrta, obrtnik se ne prijavljuje na obvezna osiguranja i ne teče mu mirovinski staž, ne obavlja gospodarsku djelatnost, ali može obavljati radnje bez kojih obrt ne može započeti s radom, kao što je ishođenje licence za prijevoz ili prijava na javni natječaj za zakup poslovnog prostora. \nSlijedom navedenog, nezaposlena osoba koja nastoji pokrenuti svoje poslovanje, za vrijeme registriranog obrta bez početka rada, gubi status i prava nezaposlene osobe iako se ne prijavljuje na obvezna osiguranja niti ostvaruje prihod od gospodarske djelatnosti, čime se dovodi u nepovoljniji položaj od drugih nezaposlenih osoba i destimulira u samozapošljavanju. Stoga tražimo izmjenu na način da se nezaposlenim osobama smatraju obrtnici iz čl. 10. stavka 1. točke 5. do trenutka prijave na obvezna osiguranja.\nS predloženim je potrebno uskladiti članak 17. stavak 1. točku 7.,  članak 42. točku 7., članak 45. stavak 1. točku 11., članak 58. stavak 1. točku 7. i članak 66. točku 7.\nNa predloženi način postiže se ishod odnosno promjena iz točke c. Obrasca prethodne procjene.\n\nOvom prilikom još jednom ukazujemo na nužnost fleksibilnijeg zakonodavstva u području ugovaranja privremenih i povremenih poslova. Postojeća regulativa prepreka je brzom i jednostavnom zapošljavanju zbog nefleksibilnih pravila, stoga tražimo zakonski regulirati jednostavan postupak zapošljavanja za tu vrstu poslova, u interesu poslodavaca i samih radnika. Naime, analiza tržišta pokazuje postojanje poslova za koje, zbog njihove kratkotrajnosti, nije svrsishodno zasnivanje radnog odnosa te se oni zbog nepropisanih pravila često obavljaju u zoni sive ekonomije. S ciljem sprečavanja zloupotreba, Hrvatska obrtnička komora predlaže propisivanje jasnih kriterija prema kojima se kategoriziraju poslovi privremenog i povremenog karaktera. Zakonsko propisivanje instituta ugovaranja privremenih i povremenih poslova idealan je instrument uvođenja takvih poslova u legalnu zonu te omogućavanje poslodavcima zapošljavanje na jednostavniji način, a ciljanim skupinama poput umirovljenika daje legalnost rada uz osigurana prava iz obveznih osiguranja bez gubitka stečenih prava. Uvođenjem vaučera za zapošljavanje u svim djelatnostima, a ne samo za poljoprivredu, znatno bi se moglo doprinijeti jednostavnijem zapošljavanju nezaposlenih osoba i umirovljenika, što bi doprinijelo i rješavanju situacije nedostatka domaće radne snage.","Primljeno na znanje","Komentar nije izravno vezan uz sadržaj Obrasca. Isti će se razmotriti u okviru izrade Nacrta prijedloga zakona o tržištu rada."]
[2,"Sonja Juričić Cvitan","OBRAZAC PRETHODNE PROCJENE - Nacrt prijedloga zakona o tržištu rada","Predlažem u novom Zakonu o tržištu prava utvrditi pravo na novčanu naknadu osobi kojoj je radni odnos prestao zbog toga što nije zadovoljila na probnom radu ili nije zadovoljila tijekom pripravničkog odnosno vježbeničkog staža. Razlog za ovaj prestanak radnog odnosa nije obuhvaćen ni krivnjom niti voljom radnika zbog prestanka radnog odnosa nego je razlog na osobnim karakteristikama radnika zbog kojih nije zadovoljio na probnom radu te je zbog toga sličniji osobno uvjetovanom otkazu. S obzirom na to da osoba kojoj je ugovor otkazan zbog osobno uvjetovanog otkaza ima pravo na novčanu naknadu, mišljenja sam da bi isto tako i osoba kojoj je ugovor otkazan zbog toga jer nije zadovoljila na probnom radu trebala imati pravo na novčanu naknadu.\n\nNadalje poznato je da je ovaj otkaz teško osporavati na sudu i da je praktički dovoljno da poslodavac kaže da osoba \"nije zadovoljila\" (kao neko produženo testiranje za posao), a osporavanje je moguće samo ako je isti posljedica diskriminacije i/ili šikane, što je na kraju krajeva teško i dokazati. \n\nS obzirom na to da to zaista nije \"testiranje za posao\", nego je osoba u radnom odnosu bila možda i više mjeseci, a neprekidno i duže, ako je tom radnom odnosu prethodio drugi radni odnos, a na kraju dobila otkaz jer \"nije zadovoljila\" bez prava na ikakvo daljnje obrazloženje i koji teško može osporavati na sudu, mišljenja sam da bi u najmanju ruku trebala imati pravo na novčanu naknadu isto kao i osoba koje je dobila osobno uvjetovan otkaz.","Primljeno na znanje","Komentar nije izravno vezan uz sadržaj Obrasca. Isti će se razmotriti u okviru izrade Nacrta prijedloga zakona o tržištu rada."]