{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - SAVJETOVANJE O PRIJEDLOGU PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI MINISTARSTVA RADA, MIROVINSKOGA SUSTAVA, OBITELJI I SOCIJALNE POLITIKE ZA 2023. GODINU"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"VITOMIR BEGOVIĆ","PRIJEDLOG PLANA ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2023. GODINU",{"$cut":{"chars":25301,"head":"Predlažem dopuniti prijedlog zakonodavnih aktivnosti Ministarstva rada, mirovinskoga  sustava, obitelji  i socijalne politike  za 2023.godinu :\nTočka 6. Zakon o  izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, III tromjesečje  \nPropisi EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu uključeni su u nacionalno zakonodavstvo, ali državama članicama dopušteno je uključiti dodatne ili strože odredbe za zaštitu radnika, što bi u našoj praksi trebalo razmotriti , poticati i činiti; zakonom, podzakonskim propisima, kolektivnim ugovorima ili internim aktima, a prije svega činjenjem. \nU Zakonu o zaštiti na radu (NN 71/14,118/14,154/14,94/18,96/18) predlaže se pristupiti izmjenama i dopunama slijedećih odredbi: \nČlanak 4. Zakona potrebno je izmijeniti i dopuniti kako bi se primjena propisa o sigurnosti i zdravlju na radu odnosila i na  samozaposlene osobe.\nNa tržištu rada koje se brzo mijenja s pojavom novih oblika rada i povećanjem neizvjesnosti u pogledu statusa radnika i samozaposlenih, pitanje primjene pravila o zdravlju i sigurnosti na radu na sve postaje još važnije kako bi se jačale mjere prevencije s ciljem sprječavanja nesreća na radu i profesionalnih bolesti.\nUzimajući u obzir da mnoge samozaposlene osobe rade u visokorizičnim sektorima Preporukom Vijeća EU o samozaposlenima ,države članice se potiču na promicanje njihove sigurnosti i zdravlja te njihovo uključivanje u područje primjene nacionalnog zakonodavstva. Upozorava se da „samozaposleni radnici, bez obzira na to rade li sami ili uz zaposlenike, mogu biti izloženi rizicima za zdravlje i sigurnost sličnima onima koje doživljavaju zaposlenici”.\nMeđutim, kao što je poznato rizici i opasnosti mogu postojati na svakom mjestu rada i u svakom obliku rada ,neovisno da li se radi o radniku kod poslodavca ,obrtniku ili samozaposlenoj osobi, pa je potpuno razumljiva i Preporuka Vijeća EU o samozaposlenim osobama, kao i rješenje tog pitanja u susjednoj Sloveniji i mnogim drugim članicama EU.\nTakav pristup se nikako ne može smatrati administrativnim opterećenjem i dodatnim troškom, već minimumom ulaganja u zdravlje i sigurnost, kao temeljnim ljudskim pravima.\n\nPotvrda takvom rješenju je i izjava u znanstveno-stručnom časopisu \"Sigurnost\" jednog od dugogodišnjih rukovoditelja u inspekciji zaštite na radu  RH:\n\n„Smatram da sigurnost i zdravlje samozaposlenih osoba nije dobro riješeno postojećim Zakonom. Izrijekom da se Zakon na njih ne odnosi, oslobođeni su obveza ali i prava koja iz njega proizlaze i to samo zbog toga što ne postoji klasičan odnos poslodavca i radnika. Prijašnja definicija po kojima se samozaposlena osoba smatrala ujedno i poslodavcem i radnikom bila je primjerenija. Naravno da je opravdano pitanje trebaju li samozaposlene osobe provoditi sve obveze jednako kao i poslodavci, ali ne bi smjelo biti sporno da moraju imati jednaka prava kao radnici.\nProblem da se osigura provedba Zakona od strane samozaposlene osobe, jer bi samozaposlena osoba trebala provoditi obveze sama prema sebi, bio je jedan od argumenata zašto je donesena navedena odredba Zakona. Međutim, taj argument nema stvarnog uporišta, zato što takvu situaciju možemo usporediti s drugim propisima. Primjerice samozaposlena osoba sama sebi plaća zdravstveni i mirovinski doprinos ili primjer da građani ne smiju sami u svojim stanovima nelegalno držati eksplozivna sredstva i niz drugih primjera.\nSmatram da bi trebalo malo dobre volje i truda da se samozaposlene osobe ponovo na primjeren način uključe u zaštitu na radu“.\n\nČl.6 st.4 Zakona utvrđeno je da „Ministarstvo nadležno za rad  u suradnji s Nacionalnim vijećem za zaštitu na radu ,predlaže Vladi donošenje Nacionalnog programa zaštite na radu, koji se objavljuje u „Narodnim novinama“.\nMeđutim, donošenjem Nacionalnog plana za rad, zaštitu na radu i zapošljavanje, odstupilo se od primjene čl.6 st.4 Zakona, što upućuje na potrebu ,usklađivanja ove odredbe ili primjene iste u praksi kako je to sadašnjim važećim  zakonom i određeno. \n\nIzmjenama čl.6 st.2 i 3 Zakona potrebno je proširiti sastav i djelokrug nadležnosti Nacionalnog vijeća za zaštitu na radu. Uz to na čelu to"}},"Nije prihvaćen","Vlada Republike Hrvatske je na temelju članka 31. stavka 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (Narodne novine, br. 150/11, 119/14, 93/16 i 116/18) i članka 12. stavka 2. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske (Narodne novine br. 123/17), na sjednici održanoj 2. prosinca 2021. donijela Odluku o donošenju Nacionalnog plana za rad, zaštitu na radu i zapošljavanje za razdoblje od 2021. do 2027. godine te Akcijskog plana za provedbu Nacionalnog plana za rad, zaštitu na radu i zapošljavanje za razdoblje od 2021. do 2027. godine, za razdoblje od 2021. do 2024. godine (Narodne novine, br. 131/21). Predmetnim strateškim aktima predviđena je provedba niza mjera i aktivnosti za unapređivanje stanja zaštite na radu te će se nakon vrednovanja rezultata njihove provedbe moći, u suradnji sa socijalnim partnerima i drugim dionicima, sveobuhvatno razmatrati prijedlozi u vezi izmjena i dopuna zakona o zaštiti na radu."]