{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Javno savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o općim uvjetima za gradnju u zaštitnom pružnom i infrastrukturnom pojasu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"TOMISLAV BREKALO","I. OPĆE ODREDBE,\nČlanak 4.","Pojmovi \"Otvorena pruga\" i \"Projektirana građevinska brzina\" su brisani iz članka 4. Isti se mogu naći u odredbama \nPravilnika o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkoga prometa kojima moraju udovoljavati željezničke pruge. Kao primjer isto tako tamo nalazimo i pojam \"Infrastrukturni pojas\" koji nije brisan iz prijedloga ovog pravilnika. Nije jasno po kojem ključu su ova dva pojma nisu potrebna u ovom pravilniku? Oba pojma se koriste u definiranju odredbi pojedinih članaka/ stavaka.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nRepublika Hrvatska je u postupku čišćenja nacionalnih pravila i sve odredbe koje su utvrđene u tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI) i ostalim izravnom primjenjivim aktima ne smiju biti sadržane u nacionalnom zakonodavstvu. Pojmovi koji se odnose na otvorenu prugu i projektiranu građevinsku brzinu određeni su u Uredbi Komisije (EU) br. 1299/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost podsustava „infrastrukture“ željezničkog sustava u Europskoj uniji. Uredba je u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama Europske unije."]
[2,"Hrvatski Telekom d.d. ","II. GRADNJA GRAĐEVINA ZA POTREBE VANJSKIH KORISNIKA U ZAŠTITNOM PRUŽNOM POJASU,\nGradnja u pružnom pojasu","Predlažemo ostaviti čl.7. iz postojećeg Pravilnika, a koji je brisan u prijedlogu novog Pravilnika:\nČlanak 7.\n(1) U zaštitnom pružnom pojasu smiju se graditi građevine i izvoditi drugi zahvati u prostoru, ovisno o njihovoj vrsti i namjeni, na određenoj udaljenosti od željezničke pruge te u skladu s općim i posebnim uvjetima koji osiguravaju sigurnost ljudi i prometa.\n(2) Posebne uvjete za građenje građevina vanjskih korisnika u zaštitnom pružnom pojasu, na temelju općih uvjeta iz ovoga Pravilnika, određuje upravitelj infrastrukture u propisanom postupku, ovisno o tome radi li se o otvorenoj pruzi, kolodvoru, naseljenom mjestu, tunelu, nasipu, usjeku i slično, ili o prostoru namijenjenom za razvoj željezničke infrastrukture, kao i ovisno o visini građevine koja se gradi, o udaljenosti od željezničke pruge odnosno dijelova željezničkih infrastrukturnih podsustava i o namjeni građevine, uzimajući u obzir hrvatske norme i strukovne norme, tehničke uvjete kojima te građevine moraju udovoljavati, kao i druge mjere propisane za njihovo građenje.\n\nNastavno na prijedlog za čl.7., predlažemo izbrisati čl.6.st.1. te sukladno istom tekstualno prilagoditi cijeli čl.6.\n\nObrazloženje:\nUredba o mjerilima razvoja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme propisuje načelo gradnje integrirane infrastrukture koje podrazumijeva usklađenje planiranih trasa različitih vrsta linijske infrastrukture (npr. željeznička infrastruktura i  elektronička komunikacijska infrastruktura) u prostoru i, sukladno navedenom, usklađenje rokova izgradnje. Koridore za gradnju nove linijske infrastrukture i/ili razvoj postojeće u pravilu bi se trebalo određivati u koridorima prometnica (između ostalih i željezničkih pruga), kako bi se najmanje zadiralo u prostor. \n\nTakođer, Zakonom o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina je upravo zbog smanjenja troškova izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina propisano koordiniranje građevinskih radova mrežnih operatora (između ostalih i operatora željezničke infrastrukture) s operatorima elektroničkih komunikacijskih mreža. Navedeno je sukladno gore istaknutom načelu gradnje integrirane infrastrukture.\n\nSukladno navedenom, a budući da brisanje postojećeg čl.7. Pravilnika i ostanak čl.6.st.1. ne bi bilo sukladno navedenoj Uredbi i Zakonu te bi prouzročilo produljenje rokova realizacije i dodatne troškove izgradnje elektroničkih komunikacijskih mreža (i druge infrastrukture), predlažemo ostaviti čl.7. i izbrisati čl.6.st.1.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nČlankom 88. stavcima 1. i 3. Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava („Narodne novine“, broj 63/20) propisne su odredbe članka 7. iz važećeg Pravilnik o općim uvjetima za građenje u zaštitnom pružnom pojasu (»Narodne novine«, broj 93/10). Stoga je nepotrebno da novi pravilnik sadržava odredbe koje su već propisane u zakonu iz kojeg proizlazi pravilnik. \nČlankom 6. propisane su iznimke koje dozvoljavaju gradnju građevina za potrebe vanjskih korisnika osim onih koje su uvjetovane križanjem sa željezničkom prugom."]
[3,"TOMISLAV BREKALO","Križanje tlačnih cjevovoda sa željezničkom prugom,\nČlanak 14.","U stavku 11c  spominje se dubina ukopavanja zaštitnih cijevi ispod dna odvodnog pružnog jarka. Pojam jaraka sugerira na zemljani jarak. Isto tako sugeriraju i slike u Pravilniku. Potrebno je definirati da li se ova odredba, a onda i druge u kojima se spominje pružni jarak, odnose i na pružne odvodne kanalice.","Prihvaćen","Prihvaća se.\n\nU Pravilniku se spominju dvije vrste jaraka, a to su „zaštitni jarak“ i „pružni jarak“. Uz svako spominjanje riječi „jarak“ uvijek se koristi i odgovarajući atribut kako bi se pobliže opisalo na koji se jarak odredba odnosi. U stavku 11. točki c) dorađena je odredba kojom se  propisuje da dubine ukopavanja zaštitnih cijevi u odnosu na gornji rub zaštitne cijevi ne smiju biti manje od 1,10 m ispod dna odvodnog pružnog jarka i odvodne pružne kanalice."]
[4,"TOMISLAV BREKALO","Podzemno križanje elektroenergetskih i elektroničkih komunikacijskih vodova sa željezničkom prugom,\nČlanak 20.","U stavku 7. nije jasno da li je više cijevi (čiji je zajednički promjer veći od 110, a to su onda svi slučajevi s 3 i više cijevi promjera 110 mm) potrebno obuhvatiti dodatnom (za slučaj od 3 cijevi četvrtom cijevi) ili je sve potrebno postaviti u jednu zaštitnu cijev. Potrebno preformulirati kako ni bi ostavljalo prostora za različito tumačenje.","Nije prihvaćen","Ne prihvaća se.\n\nOdredba stavka 7. odnosi se na više cijevi čiji zbroj promjera iznosi više od 300 mm."]
[5,"TOMISLAV BREKALO","Izbor načina i mjesta križanja željezničkih podzemnih vodova sa željezničkom prugom,\nČlanak 26.","U stavku 6c  spominje se dubina ukopavanja zaštitnih cijevi ispod dna odvodnog pružnog jarka. Pojam jaraka sugerira na zemljani jarak. Isto tako sugeriraju i slike u Pravilniku. Potrebno je definirati da li se ova odredba, a onda i druge u kojima se spominje pružni jarak, odnose i na pružne odvodne kanalice.","Prihvaćen","Prihvaća se.\n\nU Pravilniku se spominju dvije vrste jaraka, a to su „zaštitni jarak“ i „pružni jarak“. Uz svako spominjanje riječi „jarak“ uvijek se koristi i odgovarajući atribut kako bi se pobliže opisalo na koji se jarak odredba odnosi. U stavku 6. točka c) dorađena je odredba kojom se  propisuje da dubine ukopavanja zaštitnih cijevi u odnosu na gornji rub zaštitne cijevi ne smiju biti manje od 0,90 m ispod dna odvodnog pružnog jarka i odvodne pružne kanalice."]